Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
11. Provok<strong>er</strong>et abort og social sårbarhed<br />
»Hvem får abort? Det gør kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> i alle sociale lag«, skrev Ole B<strong>er</strong>telsen for ti<br />
år siden (1994: 10). Meget ty<strong>d<strong>er</strong></strong> på, at denne obs<strong>er</strong>vation hol<strong>d<strong>er</strong></strong> endnu i dag.<br />
Men resultat<strong>er</strong>ne fra det nærværende studie vis<strong>er</strong> også med stor tydelighed, at<br />
nogle kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> befin<strong>d<strong>er</strong></strong> sig i en livssituation, hvor de <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e socialt sårbare end<br />
andre kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> – og <strong>d<strong>er</strong></strong>med m<strong>er</strong>e udsat for at komme til at opleve en uønsket<br />
graviditet og en provok<strong>er</strong>et abort. Denne sårbarhed kan ofte, men <strong>ikke</strong> altid,<br />
begrebsliggøres ved hjælp af konventionelle socio-demografiske kategori<strong>er</strong><br />
som al<strong>d<strong>er</strong></strong>, civilstand, beskæftigelse, uddannelse, etnicitet, etc. Problemet med<br />
sådanne kategori<strong>er</strong> <strong>er</strong> bl.a., at de indebær<strong>er</strong> en tendens til at gøre mennesk<strong>er</strong>s<br />
livssituation mindre bevægelig og foran<strong>d<strong>er</strong></strong>lig, end den <strong>er</strong> i det levede liv.<br />
Som det <strong>er</strong> fremgået af de foregående kapitl<strong>er</strong>, <strong>er</strong> abortsøgende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>s<br />
sociale sårbarhed <strong>ikke</strong> nødvendigvis langvarig og statisk, men kan også være<br />
af m<strong>er</strong>e momentan karakt<strong>er</strong> og knyttet til øjebl<strong>ikke</strong>lige livsproblem<strong>er</strong> og –<br />
vanskelighe<strong>d<strong>er</strong></strong>.<br />
Langt fra alle graviditet<strong>er</strong> og børnefødsl<strong>er</strong> <strong>er</strong> fuldt ud ønskede og planlagte. I<br />
de fleste kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>s <strong>er</strong>faringsv<strong>er</strong>den <strong>er</strong> begrebet en »planlagt graviditet« meget<br />
fl<strong>er</strong>tydigt (se f.eks. Bachrach & Newcom<strong>er</strong> 1999, Barret & Wellings 2002) – og<br />
mange børn bliv<strong>er</strong> først til »ønskebørn« langt henne i graviditeten. Et studie<br />
udført af Rasch et al. (2002) blandt gravide kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> i Danmark viste, at 9% af<br />
kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>ne havde oplevet præventionssvigt og i ca. halvdelen af tilfældene <strong>valg</strong>te<br />
kvinden at gennemføre graviditeten, til trods for, at den <strong>ikke</strong> oprindeligt var<br />
planlagt. Det <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid <strong>ikke</strong> alle kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> har ov<strong>er</strong>skud til at gennemføre<br />
en graviditet, <strong>d<strong>er</strong></strong> opstår på et tidspunkt, hvor den <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> fuldt ud planlagt<br />
og ønsket. Påfaldende mange af kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>ne i den kvalitative del af dette studie<br />
var blevet uønsket gravide på et tidspunkt i <strong>d<strong>er</strong></strong>es liv, hvor de følte sig »nede«,<br />
hvor de følte, de manglede ressourc<strong>er</strong> og <strong>ikke</strong> havde de kræft<strong>er</strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong>es hv<strong>er</strong>dag<br />
krævede. For nogle af kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>ne var følelsen af at »løbe i modvind« midl<strong>er</strong>tidig;<br />
en vanskelig p<strong>er</strong>iode i et ell<strong>er</strong>s godt liv. Men for bemærkelsesværdigt mange<br />
var den tilsyneladende m<strong>er</strong>e p<strong>er</strong>manent. Mange havde tilsyneladende »løbet i<br />
modvind« i det meste af <strong>d<strong>er</strong></strong>es liv. Gloria i prolog III <strong>er</strong> et eksempel på, hvordan<br />
forskellige form<strong>er</strong> for social sårbarhed ofte <strong>er</strong> vævet sammen i den enkeltes<br />
tilværelse – og også hæng<strong>er</strong> nært sammen med oplevelsen af en provok<strong>er</strong>et abort.<br />
En skrøbelig tilknytning til arbejdsmarkedet, ustabile og skiftende parforhold,<br />
helbredsproblem<strong>er</strong>, svage sociale netværk, dårlig økonomi – <strong>er</strong> forhold, <strong>d<strong>er</strong></strong><br />
virk<strong>er</strong> sammen og forstærk<strong>er</strong> hinanden, og øg<strong>er</strong> risikoen for, at kvinden komm<strong>er</strong><br />
til at opleve en uønsket graviditet og en provok<strong>er</strong>et abort.<br />
Dette anty<strong>d<strong>er</strong></strong>, at abortproblemat<strong>ikke</strong>n handl<strong>er</strong> om andet og m<strong>er</strong>e end<br />
prævention ell<strong>er</strong> økonomisk støtte til børnefamili<strong>er</strong>. Den handl<strong>er</strong> også om<br />
de sociale og samfundsmæssige mekanism<strong>er</strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> på systematisk vis sætt<strong>er</strong><br />
nogle mennesk<strong>er</strong> i livssituation<strong>er</strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> præget af sårbarhed og afmagt.<br />
Abortproblemat<strong>ikke</strong>n handl<strong>er</strong> også om, at økonomiske og sociale ressourc<strong>er</strong><br />
179<br />
<strong>Når</strong> <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> <strong>noget</strong> trejde <strong>valg</strong> - social sårbarhed og <strong>valg</strong>et af abort