Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Præventionskompromiset<br />
dem, fordi dengang kunne man <strong>ikke</strong> lide at gå til sin egen læge med sådan <strong>noget</strong>,<br />
vel. Klin<strong>ikke</strong>n <strong>er</strong> nedlagt nu. Det <strong>er</strong> simpelthen så synd, fordi jeg ved, at mange af<br />
mine venin<strong>d<strong>er</strong></strong> også søgte råd og vejledning <strong>d<strong>er</strong></strong>ude. Jeg var da med mange af mine<br />
venin<strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>d<strong>er</strong></strong>ude og få p-pill<strong>er</strong>, og når nogen troede, de var gravide, så kunne man gå<br />
<strong>d<strong>er</strong></strong>ud og få en graviditetstest.«<br />
Nadia, som levede et hårdt liv og var hjemløs i p<strong>er</strong>io<strong>d<strong>er</strong></strong>, var en af fl<strong>er</strong>e kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>,<br />
<strong>d<strong>er</strong></strong> havde haft glæde af Foreningen Sex og Samfunds klinik i Skin<strong>d<strong>er</strong></strong>gade i<br />
København:<br />
»Jeg havde <strong>ikke</strong> rigtig nogen læge, jeg havde <strong>ikke</strong> rigtig <strong>noget</strong> sygesikringsbevis og jeg<br />
havde <strong>ikke</strong> rigtig nogen adresse. Så det var bare sådan, hvordan kan jeg finde ud af<br />
det? Jeg havde hell<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> penge til at købe en graviditetstest, det havde jeg <strong>ikke</strong> råd<br />
til. Så sagde min veninde, ‘Jamen jeg ken<strong>d<strong>er</strong></strong> en klinik, hvor man bare kan møde op’,<br />
og så tog vi <strong>d<strong>er</strong></strong>op. De var meget meget søde og behjælpelige og gode og dygtige.«<br />
Samlet kan man sige, at <strong>d<strong>er</strong></strong> tilsyneladende <strong>er</strong> en del svaghe<strong>d<strong>er</strong></strong> i den<br />
præventionsvejledning, kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>ne har fået. Mange af indvandr<strong>er</strong>kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>ne har<br />
enten <strong>ikke</strong> modtaget nogen form for vejledning om prævention ov<strong>er</strong>hovedet<br />
ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> blevet sporadisk og mangelfuldt vejledt. Vejledningen af såvel kvin<strong>d<strong>er</strong></strong><br />
med dansk baggrund som indvandr<strong>er</strong>kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> ofte præget af en relativt<br />
stærk »p-pille bias«, mens andre meto<strong>d<strong>er</strong></strong> tilsyneladende un<strong>d<strong>er</strong></strong>betones af<br />
sundhedsp<strong>er</strong>sonalet. Disse resultat<strong>er</strong> ty<strong>d<strong>er</strong></strong> på, at praktis<strong>er</strong>ende læg<strong>er</strong> specifikt<br />
og det danske sundhedsvæsen gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> lagt an på en antagelse om, at kvin<strong>d<strong>er</strong></strong><br />
all<strong>er</strong>ede besid<strong>d<strong>er</strong></strong> en basal viden om reproduktiv fysiologi og prævention, når<br />
de mø<strong>d<strong>er</strong></strong> det sundhedsfaglige p<strong>er</strong>sonale, og at de ud fra denne viden aktivt<br />
kan stille spørgsmål. I et sådant system vil indvandr<strong>er</strong>kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>ne, med <strong>d<strong>er</strong></strong>es<br />
mangelfulde grundviden og <strong>d<strong>er</strong></strong>es kommunikationsvanskelighe<strong>d<strong>er</strong></strong>, »falde<br />
igennem«, fordi de <strong>ikke</strong> besid<strong>d<strong>er</strong></strong> den samme basale viden som de fleste andre<br />
kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> i Danmark, og de still<strong>er</strong> måske gen<strong>er</strong>elt <strong>ikke</strong> spørgsmål på samme aktive<br />
måde, som mange andre kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> gør.<br />
Oplysning om prævention <strong>er</strong> i sig selv næppe nok til at forhindre uønskede<br />
graviditet<strong>er</strong>. Sociale og helbredsmæssige begrænsning<strong>er</strong> gør i samspil med<br />
andre faktor<strong>er</strong> som bivirkning<strong>er</strong>, skift fra en form for prævention til en anden,<br />
økonomi og religion, at præventionsanvendelse for mange m<strong>er</strong>e bliv<strong>er</strong> en<br />
afvejning af, hvad <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> det »mindste onde« frem for et positivt <strong>valg</strong>.<br />
Spørgeskemaun<strong>d<strong>er</strong></strong>søgelsen fandt kun en mindre gruppe, <strong>d<strong>er</strong></strong> mente, at brug af<br />
prævention var forbundet med bivirkning<strong>er</strong>. Blandt kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>valg</strong>te abort, var<br />
det 17%, blandt de svangre kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> 11%. Men netop blandt disse kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> var<br />
<strong>d<strong>er</strong></strong> en signifikant større andel, <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>valg</strong>te abort end blandt dem, <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>ikke</strong> mente,<br />
at prævention var forbundet med bivirkning<strong>er</strong>.<br />
114<br />
<strong>Når</strong> <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> <strong>noget</strong> trejde <strong>valg</strong> - social sårbarhed og <strong>valg</strong>et af abort