Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
7. Viden om og <strong>er</strong>faring med prævention<br />
»Hvad <strong>er</strong> det, <strong>er</strong> <strong>d<strong>er</strong></strong> nogen andre slags prævention?«<br />
103<br />
<strong>Når</strong> <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> <strong>noget</strong> trejde <strong>valg</strong> - social sårbarhed og <strong>valg</strong>et af abort<br />
Yasmin (32 år)<br />
For mange kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> i Danmark <strong>er</strong> det <strong>ikke</strong> selvfølgeligt, hvordan graviditet<br />
kan undgås enten ved brug af ‘sikre p<strong>er</strong>io<strong>d<strong>er</strong></strong>’ og/ell<strong>er</strong> prævention. Effektiv<br />
forebyggelse af graviditet ved hjælp af ‘sikre p<strong>er</strong>io<strong>d<strong>er</strong></strong>’ forudsætt<strong>er</strong> viden<br />
om hvordan ens krop fung<strong>er</strong><strong>er</strong>. For brug<strong>er</strong>e af prævention skal en række<br />
forudsætning<strong>er</strong> være opfyldt: Man skal vide hvilke præventionsform<strong>er</strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong><br />
findes, hvordan de fung<strong>er</strong><strong>er</strong>, hvor man får adgang til dem, og hvad <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong><br />
bedst for den enkelte. D<strong>er</strong>udov<strong>er</strong> skal <strong>d<strong>er</strong></strong> være et reelt og frit <strong>valg</strong> mellem de<br />
forskellige form<strong>er</strong> for prævention. Dette kapitel vil vise, at disse forudsætning<strong>er</strong><br />
<strong>ikke</strong> altid opfyldes i Danmark i dag.<br />
Seksualoplysning <strong>er</strong>, og har længe været, en indarbejdet del af un<strong>d<strong>er</strong></strong>visningen<br />
i folkeskolen og antages at være garant for et højt vidensniveau, når nye<br />
årgange begyn<strong>d<strong>er</strong></strong> at være seksuelt aktive (David et al. 1990; <strong>Sundhedsstyrelsen</strong><br />
2004). Dette studie vis<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid, at det langt fra <strong>er</strong> alle kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> og mænd i<br />
Danmark, <strong>d<strong>er</strong></strong> har den fornødne viden. Kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> bor i Danmark, har <strong>ikke</strong><br />
nødvendigvis gået i den danske folkeskole og en dansk folkeskoleuddannelse <strong>er</strong><br />
hell<strong>er</strong> ingen garanti for tilstrækkelig viden om, hvordan man undgår uønsket<br />
graviditet. M<strong>er</strong>e oplysning i sig selv får dog næppe aborttallene til at falde<br />
kraftigt. Den ambivalens, som seksualitet, kærlighed og ønsket om at blive<br />
gravid kan være forbundet med skal også tages i betragtning (Holmgren &<br />
Uddenb<strong>er</strong>g 1993; Husfeldt et al. 1995; Rasch et al. 2001). Det samme gæl<strong>d<strong>er</strong></strong><br />
de forbehold en del kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> (og mænd) har ov<strong>er</strong>for prævention, hvor det <strong>er</strong><br />
dokument<strong>er</strong>et, at det ofte <strong>er</strong> angst for ell<strong>er</strong> <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med bivirkning<strong>er</strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> får<br />
kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> til at fravælge effektive præventionsform<strong>er</strong> (Rasmussen 1983a , Sidenius<br />
et al. 1983, B<strong>er</strong>telsen 1994, Ingelhammar et al. 1994). Problem<strong>er</strong>ne ved at<br />
anvende specif<strong>ikke</strong> præventionsmidl<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> det at være forbeholden ov<strong>er</strong>for<br />
bestemte form<strong>er</strong> for prævention, udmønt<strong>er</strong> sig også i, at en del kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> vælg<strong>er</strong> at<br />
skifte fra én præventionsform til en anden. Tidlig<strong>er</strong>e forskning har vist, at mange<br />
abortsøgende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> netop <strong>er</strong> blevet gravide i forbindelse med præventionsskift<br />
(Sidenius et al. 1983).<br />
I en nylig dansk un<strong>d<strong>er</strong></strong>søgelse, hvor drenge og pig<strong>er</strong> i 8-10 klasse blev bedt om at<br />
udfylde et spørgeskema med fokus på bl.a. folkeskolens seksualoplysning, angav<br />
17%, at <strong>d<strong>er</strong></strong> var gjort for lidt ud af emnet prævention. Blandt de int<strong>er</strong>viewede<br />
pig<strong>er</strong> var <strong>d<strong>er</strong></strong> specielt mange (62%) <strong>d<strong>er</strong></strong> mente, at de var blevet utilstrækkeligt<br />
orient<strong>er</strong>et om bivirkning<strong>er</strong> i forbindelse med anvendelsen af prævention (Foreb