Doctrinæ et virtuti For lærdom og dyd — eller for hvad?
Doctrinæ et virtuti For lærdom og dyd — eller for hvad?
Doctrinæ et virtuti For lærdom og dyd — eller for hvad?
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Doctrinæ</strong> <strong>et</strong> <strong>virtuti</strong><br />
<strong>For</strong> <strong>lærdom</strong> <strong>og</strong> <strong>dyd</strong> <strong>—</strong> <strong>eller</strong> <strong>for</strong> <strong>hvad</strong>?<br />
Af Christian Liebing <strong>og</strong> Knud Moseholm<br />
I mere end fire hundrede år blev der holdt skole på<br />
samme sted i Koldings centrum umiddelbart vest <strong>for</strong><br />
Skt. Nikolaj kirke, ganske vist under skiftende navne<br />
(først <strong>og</strong> længst Kolding Skole <strong>eller</strong> Schola Coldingensis,<br />
så Kolding lærde Skole, Vejle Amts højere Realskole<br />
i Kolding, Kolding Latin- <strong>og</strong> Realskole, Kolding<br />
højere Almenskole, fra 1948 Kolding Gymnasium) <strong>og</strong><br />
i stadig større <strong>og</strong> bedre bygninger, mest velproportioner<strong>et</strong><br />
utvivlsomt N.S. Nebelongs <strong>for</strong>nemme senklassicistiske<br />
arbejde fra 1845.<br />
Over denne bygnings hovedindgang i østfløjens<br />
midte over <strong>for</strong> kirken var der anbragt en latinsk inskription:<br />
DOCTRINÆ ET VIRTUTI, der ved ombygningen<br />
i 1938 blev flytt<strong>et</strong> til den nye indgang i<br />
portfløjen mod Torvegade, hvor dens omrids endnu<br />
skimtes.<br />
Da den kommunale social- <strong>og</strong> sundheds<strong>for</strong>valtning<br />
i 1975 overt<strong>og</strong> Nebelongs stærkt udvidede (<strong>og</strong> n<strong>og</strong><strong>et</strong><br />
skamferede) bygning, havde indskriften ikke længere<br />
n<strong>og</strong>en erkendelig funktion på d<strong>et</strong>te sted. M<strong>et</strong>alb<strong>og</strong>staverne<br />
blev tag<strong>et</strong> ned <strong>og</strong> ført med til Kolding Gymnasiums<br />
nye hus på Nørremarken.<br />
Ved d<strong>et</strong> 19. århundredes midte trivedes gymnasieskolens<br />
latinundervisning endnu i allerbedste velgående;<br />
at give den lærde skole <strong>et</strong> latinsk motto <strong>for</strong> dens<br />
hele virke var der<strong>for</strong> en nærliggende tanke, så meg<strong>et</strong><br />
mere som latinens særlige spr<strong>og</strong>lige struktur muliggør<br />
en tæthed i <strong>for</strong>muleringen, som er umulig i moderne<br />
europæiske spr<strong>og</strong>. Som Kolding lærde Skole fik<br />
de to nab<strong>og</strong>ymnasier i Fredericia <strong>og</strong> Haderslev ligeledes<br />
på deres facade latinske fyndord; <strong>og</strong> stod provins<br />
42<br />
studenten omsider på Frue Plads i København, læste<br />
han på M<strong>et</strong>ropolitanskolens mur en sentens, der ubeskedent<br />
<strong>for</strong>kyndte, at først gennem skolens undervisning<br />
kommer den medfødte begavelse til fuld udfoldelse<br />
<strong>—</strong> ja, over selve d<strong>et</strong> genopbyggede universit<strong>et</strong>s<br />
portal sås en ørn »med blikk<strong>et</strong> løft<strong>et</strong> mod d<strong>et</strong> himmelske<br />
lys«, som d<strong>et</strong> hed <strong>—</strong> altsammen på latin, selvfølgelig-<br />
Før 1975 var de tre latinske ord over denne artikel<br />
kendt af mange koldingensere, <strong>og</strong> tusinder af elever<br />
havde i årenes løb haft dem <strong>for</strong> øje på deres vej ind i<br />
skolen; i latintimerne blev de analyser<strong>et</strong> <strong>og</strong> en oversættelse<br />
<strong>for</strong>søgt. Men til <strong>hvad</strong>? Og hvor gammel var i<br />
øvrigt denne indskrift <strong>—</strong> <strong>og</strong> hvor stammede den fra?<br />
Svarene på de to sidste spørgsmål var efterhånden gå<strong>et</strong><br />
i glemmeb<strong>og</strong>en; men nu kan de igen gives, takk<strong>et</strong><br />
være bevar<strong>et</strong>, men hidtil overs<strong>et</strong> kildemateriale.<br />
Den 5. august 1845 skrev Kolding lærde Skoles rektor,<br />
magister Christian Frederik Ingerslev (se s. 60) således<br />
til Directionen <strong>for</strong> Universit<strong>et</strong><strong>et</strong> <strong>og</strong> de lærde Skoler:<br />
»I Anledning af <strong>et</strong> <strong>For</strong>slag fra Architect Nebelong<br />
undlader jeg ikke at spørge den kongelige Direction,<br />
om d<strong>et</strong> har Directionens Bifald, at der i Frontispicen<br />
over Hoveddøren paa den nye Skolebygning<br />
anbringes en kort Indskrift i <strong>For</strong>bindelse med<br />
H.M. Kongens Navnechiffer <strong>og</strong> Aarstal, <strong>og</strong> om Directionen<br />
finder d<strong>et</strong> passende, at hiin bestaar i Ordene<br />
Schola Koldingensis <strong>—</strong> <strong>eller</strong> om Directionen<br />
vil bestemme en anden. <strong>For</strong> at Saadant kunde være<br />
fuldført <strong>og</strong> anbragt inden H.M. muligen paa
Tilbagereisen fra Føhr maatte komme her, vilde<br />
d<strong>et</strong> være ønskeligt at erholde Directionens Resolution<br />
snarest muligt.«*<br />
Direktionen besvarede rektor Ingerslevs <strong>for</strong>espørgsel<br />
den 16. august <strong>—</strong> hurtigt efter den tids <strong>for</strong>hold.<br />
»I Anledning af <strong>hvad</strong> af Hr. Rectoren i Skrivelse af<br />
5te d.M. er andrag<strong>et</strong>, bifalder Directionen, at der i<br />
Frontispicen over Hovedindgangen til den nye<br />
Skolebygning i Kolding anbringes en kort Indskrift<br />
i <strong>For</strong>bindelse med Hans Majestæt Kongens<br />
Navnechiffer <strong>og</strong> Aarstal, hvorhos Directionen finder<br />
d<strong>et</strong> passende, at der isted<strong>et</strong><strong>for</strong> den af Dem <strong>for</strong>eslaaede<br />
Indskrift hertil vælges de latinske Ord:<br />
»<strong>Doctrinæ</strong> <strong>et</strong> <strong>virtuti</strong>«.<br />
Hvilk<strong>et</strong> tjenstligen meldes Hr. Rectoren til <strong>for</strong>nøden<br />
Efterr<strong>et</strong>ning <strong>og</strong> Bekjendtgjørelse <strong>for</strong> Architect<br />
Nebelong.<br />
Den kongelige Direction <strong>for</strong> Universit<strong>et</strong><strong>et</strong> <strong>og</strong> de<br />
lærde Skoler.<br />
Den 16. August 1845.<br />
J. Hansen Kolderup-Rosenvinge«<br />
Den første af underskriverne er juristen Jens Olaus<br />
Hansen (1795-1854), der havde sin styrke i d<strong>et</strong> administrative<br />
<strong>og</strong> senere blev departementschef; den anden<br />
er unægtelig mere kendt <strong>—</strong> d<strong>et</strong> er r<strong>et</strong>shistorikeren professor<br />
Janus Lauritz Andreas Kolderup-Rosenvinge<br />
(1792-1850), en usædvanlig alsidigt begav<strong>et</strong> kulturpersonlighed,<br />
beundr<strong>et</strong> <strong>og</strong> berømm<strong>et</strong> i samtiden; hans<br />
livsværk bestod dels i banebrydende videnskabelig<br />
<strong>for</strong>skning, dels i offentlige aktivit<strong>et</strong>er på talrige felter;<br />
han havde omfattende kundskaber i moderne spr<strong>og</strong><br />
<strong>og</strong> desuden fra sin tidlige ungdom en dyb <strong>for</strong>trolighed<br />
med <strong>og</strong> kærlighed til oldtidens litteratur, som aldrig<br />
<strong>for</strong>lod ham. Der kan næppe være tvivl om, at den latinske<br />
indskrift må føres tilbage til ham; man kan så<br />
*D<strong>et</strong> skal her bemærkes at af helbredsgrunde <strong>for</strong><strong>et</strong><strong>og</strong> Christian<br />
VIII hver sommer i årene 1842-1847 en baderejse til Föhr.<br />
spørge, om han selv har <strong>for</strong>muler<strong>et</strong> den <strong>eller</strong> tag<strong>et</strong> den<br />
and<strong>et</strong>steds fra; med hans kulturelle baggrund tør<br />
man roligt gætte på d<strong>et</strong> første.<br />
Christian VIII nåede ikke til Kolding i 1845; han<br />
kom først i 1847 <strong>og</strong> fik da still<strong>et</strong> en række værelser i<br />
den nyopførte skolebygnings herskabelige rektorbolig<br />
til rådighed. Han har kunn<strong>et</strong> konstatere, at frontispicen<br />
var <strong>for</strong>syn<strong>et</strong> med indskrift <strong>og</strong> årstal; men <strong>hvad</strong><br />
med navnechiffer<strong>et</strong>? I en skrivelse til skole<strong>for</strong>standerskab<strong>et</strong><br />
fra december 1845 havde arkitekt Nebelong lov<strong>et</strong>,<br />
at d<strong>et</strong> skulle blive sat op, når vinteren var ovre.<br />
43
Men var d<strong>et</strong> sk<strong>et</strong>? Vi ved d<strong>et</strong> ikke; d<strong>et</strong> omtales kun i de<br />
tre oven<strong>for</strong> citerede skrivelser. Haderslev lærde Skole,<br />
opført 1853, fik sit kongelige mon<strong>og</strong>ram over hovedindgangen;<br />
<strong>og</strong> på arkitekttegningerne til latinskolerne<br />
i Horsens <strong>og</strong> Randers, bygg<strong>et</strong> i 1857-58, er d<strong>et</strong> anbragt<br />
tilsvarende. Måske har da <strong>og</strong>så Kolding lærde skole<br />
haft sit kongelige navnechiffer, men i så fald antagelig<br />
kun fra 1846 til 1856, da skolen ophørte med at være<br />
statsejendom.<br />
Og nu tilbage til overskriftens fine, men dunkle latinske<br />
ord:<br />
Hvad b<strong>et</strong>yder DOCTRINÆ ET VIRTUTI?<br />
Umiddelbart synes ord<strong>et</strong> <strong>et</strong> ikke at kunne volde<br />
44<br />
større vanskeligheder <strong>—</strong> d<strong>et</strong> plejer i al fredsommelighed<br />
at b<strong>et</strong>yde <strong>og</strong>. Men når man oftest har gengiv<strong>et</strong> helheden<br />
med ordene <strong>For</strong> <strong>lærdom</strong> <strong>og</strong> <strong>dyd</strong>, er d<strong>et</strong> en tvivlsom<br />
<strong>og</strong> især <strong>for</strong> d<strong>et</strong> sidste ords vedkommende <strong>for</strong>æld<strong>et</strong>, l<strong>et</strong><br />
komisk oversættelse, der fører tanken i r<strong>et</strong>ning af jomfruelighed<br />
o.lign., <strong>hvad</strong> der umuligt kan have vær<strong>et</strong><br />
<strong>for</strong>fatterens hensigt. Selv en undertiden <strong>for</strong>søgt præcisering<br />
via glosen borger<strong>dyd</strong> er uheldig: Ord<strong>et</strong>, der i øvrigt<br />
aldrig har vær<strong>et</strong> almindelig brugt, minder <strong>for</strong> ensidigt<br />
om sidste halvdel af d<strong>et</strong> 18. århundrede.<br />
Der er her tale om to latinske ord: doctrina <strong>og</strong> virtus,<br />
begge i dativ som hensynsled i en ufuldstændig sætning,<br />
hvis fulde ordlyd l<strong>et</strong> lader sig rekonstruere som:
Haec schola doctrinae <strong>et</strong> <strong>virtuti</strong> facta est: Denne skole er<br />
bygg<strong>et</strong> <strong>for</strong> doctrina <strong>og</strong> virtus. Går man ud fra, at indskriftens<br />
<strong>for</strong>fatter har behersk<strong>et</strong> den klassiske oldtids<br />
latin <strong>og</strong> udtrykt sig deri uden besvær, kan der ikke være<br />
tvivl om, at han <strong>for</strong>stod doctrina som undervisning <strong>og</strong><br />
de derved erhvervede kundskaber; <strong>et</strong> ord som <strong>lærdom</strong><br />
antyder n<strong>og</strong><strong>et</strong> alt <strong>for</strong> omfattende, mens d<strong>et</strong> mere moderne<br />
videnskab lægger niveau<strong>et</strong> <strong>for</strong> højt.<br />
Virtus er straks vanskeligere, <strong>for</strong>di d<strong>et</strong> allerede i oldtiden<br />
havde <strong>et</strong> stort anvendelsesområde <strong>og</strong> mange b<strong>et</strong>ydningsnuancer.<br />
D<strong>et</strong> er dann<strong>et</strong> af vir (mand) <strong>og</strong> b<strong>et</strong>yder<br />
der<strong>for</strong> i første omgang mandighed, styrke, mod, <strong>og</strong>så<br />
civilcourage; derefter moralsk adfærd <strong>og</strong> heraf igen <strong>dyd</strong>er,<br />
gode egenskaber <strong>og</strong> endelig indbegreb<strong>et</strong> af alle ædle egenskaber.<br />
På denne baggrund lyder borger<strong>dyd</strong> afgjort <strong>for</strong> snævert.<br />
Snarest må ord<strong>et</strong> <strong>for</strong>stås som åndelig styrke, karakterfasthed,<br />
der må blive frugten af doctrina. Som støtte<br />
<strong>for</strong> denne opfattelse kan anføres, at når rektor E.G.<br />
Tauber i sine »Breve fra Kolding«, 1822 skal oversætte<br />
sin <strong>for</strong>gænger Thuras skolehistoriske tekst på den store<br />
indvielsestavle fra 1732 (nu anbragt på Kolding<br />
Gymnasium), gengiver han scientia (viden) ved de <strong>for</strong>ædlende<br />
videnskaber.<br />
Altså: Skolen er til <strong>for</strong> at give sine elever kundskaber <strong>og</strong><br />
derigennem udvikle <strong>og</strong> styrke deres karakter.<br />
<strong>For</strong>tidens lærde yndede at vise deres sikkerhed i la-<br />
45
tinen gennem dristige kontrasteringer, vittige <strong>—</strong> omend<br />
anstrengte <strong>—</strong> ordspil <strong>og</strong> andre spr<strong>og</strong>lige gags; d<strong>et</strong><br />
ville der<strong>for</strong> være i tidens ånd at vove en gengivelse af<br />
tilsvarende art <strong>og</strong> prægnante korthed:<br />
FOR KARAKTERER OG KARAKTER<br />
46