Paraplyen (nr. 27/2006) (pdf) - University College Nordjylland
Paraplyen (nr. 27/2006) (pdf) - University College Nordjylland
Paraplyen (nr. 27/2006) (pdf) - University College Nordjylland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nummer <strong>27</strong> • februar <strong>2006</strong><br />
Dette nummer af <strong>Paraplyen</strong>:<br />
• Farvel til studierektor Inge Holm<br />
• Det sker<br />
• Brobygning<br />
• Internationalisering<br />
• Ph.d. afhandling – Helle Schimmel<br />
• Aalborg Centerboghandels Fond<br />
• Personalenyt<br />
• Peer-learning som mulig metode<br />
i professionsuddannelserne<br />
Deadline for næste nummer af<br />
<strong>Paraplyen</strong>:<br />
Mandag den 20. februar <strong>2006</strong><br />
<strong>Paraplyen</strong> er nyhedsbrev for med arbejderne<br />
og studerende i Sundheds<br />
CVU Aalborg samt netværkspartneren<br />
Vendsyssel Sygeplejeskole. Bladet<br />
udgives i elektronisk form.<br />
Indlæg til <strong>Paraplyen</strong> kan sendes<br />
til:<br />
marie.christine.moller@scvua.dk<br />
— eller ring 96 33 14 10<br />
Redaktion<br />
Bodil Brander Christensen<br />
Udviklingschef<br />
Hanne Sloth<br />
Studierektor<br />
Læs <strong>Paraplyen</strong> på<br />
www.scvua.dk<br />
Jette Norup<br />
Studieadministrationen<br />
Lisbeth Godiksen<br />
Ledelsessekretariatet<br />
Marie Christine Møller<br />
Ansvarshavende redaktør<br />
Karen Risgaard<br />
Uddannelserne<br />
P a r a p l y e n<br />
Sundheds CVU <strong>Nordjylland</strong><br />
Stormøde i DSR den 16. februar <strong>2006</strong><br />
Du er som studerende velkommen til at kigge forbi!<br />
Mødet afholdes i DSR’s mødelokale (3.65) klokken 15.30 og varer ca. 1½<br />
time. Da en del arbejdsomme bachelorer er blevet færdige her i januar og<br />
dermed også er færdige med at lave frivilligt studenterarbejde, skal vi have<br />
nye kræfter til at tage over<br />
DSR er et råd bestående af studerende på Sundheds CVU <strong>Nordjylland</strong>. For<br />
at deltage i vores arbejde skal du være indskrevet studerende og du skal<br />
deltage aktivit i dit lokale studieråd – dvs. f.eks. Fys. råd, SYRA råd m.m.<br />
På mødet skal vi have valgt nye studerende ind i de forskellige råd og udvalg,<br />
vi har på institutionen og til de ledige poster i DSR. Ellers vil vi risikere at<br />
ganske få studerende sidder på magten og kan trumfe ting igennem, som<br />
I øvrige 1190 studerende måske ikke synes er en fed idé.<br />
Kig forbi, hvis du er interesseret i at få din mening hørt. Det drejer sig om<br />
dit studieforløb og studiemiljø. Valget vil foregå ved almindeligt plenumvalg<br />
ved håndsoprækning.<br />
Har du spørgsmål så skriv til vores e-mailadresse: dsr@scvun.dk<br />
1
Farvel til studierektor Inge Holm<br />
Fredag den 20. januar <strong>2006</strong> blev der<br />
afholdt afskedsreception for studie-<br />
rektor Inge Holm fra Fysioterapeut-<br />
uddannelsen. Inge har valgt at søge<br />
en ny jobmæssig udfordring som ko-<br />
ordinator for sundhedscentrene på<br />
Bornholm, hvilket også betyder<br />
at hun kan komme tættere på<br />
sin nærmeste familie i form af<br />
søn, svigerdatter og børnebørn.<br />
Desværre var mange gæster og<br />
en del ansatte pga. det hårde<br />
vintervejr med islag forhindret<br />
i at deltage i Inge’s reception,<br />
men alle fremmødte og ikke<br />
mindst Inge havde nogle hyg-<br />
gelige timer.<br />
Der var – foruden en suveræn<br />
buffet med drikkevarer leveret<br />
af kantinen - taler af cheftera-<br />
peut Hans E. Madsen (studierådsfor-<br />
mand) studierektor Mari-Anne Bjerre<br />
(repræsentant for Fysioterapeutud-<br />
dannelsernes rektorforsamling), stu-<br />
dierektor Solveig Togsverd (repræ-<br />
sentant for ledelsesgruppen), Hanne<br />
Lisby (repræsentant for fysioterapeu-<br />
tunderviserne), undertegnede og som<br />
afslutning af Inge. Derudover bidrog<br />
underviserne fra Fysioterapeutud-<br />
dannelsen med et flot musikalsk ind-<br />
slag.<br />
Inge blev i 1982 ansat som den før-<br />
ste – og hidtil eneste - rektor på Fy-<br />
sioterapeutskolen i Aalborg og frem<br />
til 2002 stod hun i spidsen for en af<br />
landets mest velfungerende fysiote-<br />
rapeutskoler. Foruden for ansættelse<br />
som rektor på ”Aalborg-skolen” hav-<br />
de Inge bl.a. erfaring som underviser<br />
fra Fysioterapeutskolen i Århus samt<br />
mange års erfaring fra den kliniske<br />
praksis i den kommunale sektor.<br />
De første år på ”Ålborgskolen” med<br />
et årligt optag på 20 studerende på<br />
Fysioterapeutuddannelsen var en ud-<br />
præget pioneropgave. I opstarten var<br />
intet problem for stort eller for småt<br />
for Inge, der med stor energi kastede<br />
sig over alle opgaverne.<br />
Inge kendte hver enkelt fys.-stude-<br />
rende, alle praktikstederne og de 5<br />
fastansatte medarbejdere – 3 lærere<br />
og 2 teknisk/administrative medar-<br />
bejdere - var i ordets bogstaveligste<br />
betydning hendes medarbejdere.<br />
I naboskabet med Ergoterapeutskolen<br />
på Sohngårdsholmsvej var Inge igen-<br />
nem mange år kontinuiteten i ledelsen<br />
og det stabile holdepunkt for stude-<br />
rende og medarbejdere.<br />
I starten af 1990’erne arrangerede<br />
Inge – bl.a. sammen med Sonja R.<br />
Skrumsager og Britta Magnussen -<br />
en tværfaglig sundhedskonference i<br />
Ålborg. Denne konference blev starts-<br />
skudet til et flot og bæredygtigt sam-<br />
arbejde mellem de tre partnerinstitu-<br />
tioner i Sundheds CVU Aalborg. Det<br />
tværfaglige samarbejde udviklede sig<br />
op igennem 90’erne – og medarbej-<br />
dere og ledere på de 3 uddannelsesin-<br />
stitutionerne i Aalborg: Sygepleje- og<br />
Radiografskolen – Jordemoderskolen<br />
- Ergoterapeut- og<br />
Fysioterapeutsko-<br />
len overhalede på<br />
mange måder lov-<br />
givningen om Cen-<br />
tre for Videregå-<br />
ende Uddannelse<br />
og lovgivning om<br />
professionsbache-<br />
loruddannelser”in- denom”.<br />
Også i forbindelse med forberedelse,<br />
godkendelse og etableringen af Sund-<br />
heds CVU Aalborg har Inge spillet en<br />
meget central rolle.<br />
Dette arbejde er sammen med akkre-<br />
diteringen af Fysioterapeutud-<br />
dannelsen i 2005, et betydeligt<br />
kompetenceløft blandt undervi-<br />
sere på Fysioterapeutuddannel-<br />
sen og et flerårigt formandskab<br />
for Fysioterapeutuddannelser-<br />
nes rektorforsamling været<br />
nogle få af de mange konkre-<br />
te resultater, som Inge har bi-<br />
draget til i sin rektorperiode på<br />
mere end 23 år.<br />
Inge har igennem alle årene<br />
værnet om professionen fysio-<br />
terapi og ikke mindst om ”hånd-<br />
værket” og fysioterapiens kernevær-<br />
dier. I drøftelserne om fremtidens<br />
sundhedsuddannelser har Inge ofte på<br />
en åben og direkte måde ”forsvaret”<br />
professionens kerneværdier og hun<br />
har klart markeret, hvor grænserne<br />
har gået mellem det monofaglige og<br />
det tværfaglige.<br />
I forhold til underviserne på Fysio-<br />
terapeutuddannelsen har Inge altid<br />
taget hånd om dem - ikke som an-<br />
satte, men som medarbejdere og som<br />
mennesker af kød og blod, når den<br />
enkelte har haft brug for en kærlig<br />
opmuntring, et klap på skulderen el-<br />
ler et spark i …..<br />
2
Farvel til studierektor Inge Holm<br />
Inge er kendt af mange – både internt<br />
i Sundheds CVU <strong>Nordjylland</strong> og rundt<br />
om i landet – som en markant per-<br />
sonlighed. Hun holder sig ikke tilbage,<br />
hun er direkte og kontant. Men Inge<br />
er også et meget følsomt menneske<br />
med et stort hjerte. På den måde har<br />
hun igennem alle årene været en mar-<br />
kant personlighed, der i hverdagen<br />
har gjort en forskel.<br />
På vegne af bestyrelsen, ledelsen,<br />
medarbejderne og de studerendes<br />
vegne vil jeg gerne sige Inge Holm<br />
tak for en meget stor indsats igen-<br />
nem mere end 23 år som rektor samt<br />
held og lykke med den nye tilværelse<br />
på Bornholm. ▪ Michael Andersen,<br />
direktør<br />
Melodi: Beatles – “when I am ’64”<br />
1. Når hun bli’r ældre – og ta’r til<br />
Bornholm – så si’r hun farvel<br />
Til et liv med evig jag og evig<br />
stress – siden atten-syv-og-halvtres<br />
Sol over Gudhjem - og gymnastik<br />
– arme bøj og stræk<br />
Først når hun bli’r gammel - får<br />
hun en skammel - og går på<br />
pension<br />
2. Nu skal I hoppe – jer på Bornholm<br />
– pas nu på fru ´Olm!<br />
Sundhed NU-profi len den skal strammes op - pas<br />
nu på I ik´ får en prop<br />
Job og projekter – det´ no’et hun ka’ li’ – vi tror sgu hun bli’r ved<br />
Først når hun bli’r ældre - og går og vælter - går hun på pension<br />
3. Unger nu vogt jer – farmor på vej – fl ytter tæt på jer<br />
Til et liv med kagebag og hyggesnak – og en masse herlig virak<br />
Rønne og Nexø – køb eller lej – bare der er plads<br />
Først når hun bli’r gammel – og hjernen er skrammel – går hun på pension<br />
4. Stemmen den gjalder – bramfrit og højt – Inge er klar til kamp<br />
Ingen er i tvivl om at ”her kommer jeg” – fys.uddannelsen er på vej<br />
Trods smerter i ryggen – møder blev holdt – briksen lå hun på<br />
Først når hun bli’r ældre - og helbred det smelter – går hun på pension<br />
5. Inge vi siger – farvel og tak – for alt det du gav<br />
Ønsker at det går dig rigtigt supergodt – nyt job; det syn´s vi er så fl ot<br />
Og vi vil savne dit spræl og humør – men bare vent og se!<br />
i en høj alder – når vi går og falder – så kalder fru ”Born - Holm”!<br />
3
Det sker...<br />
Onsdag 1<br />
Torsdag 2<br />
Fredag 3<br />
Lørdag 4<br />
Søndag 5<br />
Mandag 6 Studiestart<br />
Tirsdag 7<br />
Onsdag 8<br />
Torsdag 9 Fælles info-møde i Atriet kl. 12<br />
Fredag 10 Café Frejs fejrer studiestart<br />
Lørdag 11<br />
Søndag 12<br />
F E B R U A R<br />
Mandag 13 Møde i Udviklingsrådet kl. 13.30 - 15.30 • Møde i IT-AV brugerudvalg kl. 9 - 11<br />
Tirsdag 14 Fælles idrætsdag for hele fysioterapeutuddannelsen i Gigantium kl. 8.30 - 11.30<br />
Onsdag 15 Stormøde – De Studerendes Råd kl. 15.30<br />
Torsdag 16 Workshop – De Studerendes Råd kl. 17 - 21<br />
Fredag 17<br />
Lørdag 18<br />
Søndag 19<br />
Mandag 20<br />
Tirsdag 21<br />
Onsdag 22<br />
Torsdag 23<br />
Fredag 24 Møde i Ledergruppen kl. 8.30 - 11.30<br />
Lørdag 25<br />
Søndag 26<br />
Mandag <strong>27</strong> Møde i Sikkerhedsorganisationen kl. 13 15<br />
Tirsdag 28<br />
4
Brobygning<br />
Fra forsøg til fast tilbud –<br />
”Nej, vi er ikke en del af brobygning,<br />
men et tilbud af en slags, vil vi da<br />
gerne give”.<br />
– Ja sådan noget i den retning var sva-<br />
ret til studievejlederen på Dronning-<br />
lund Gymnasium i oktober 2004.<br />
Hvad er brobygning?<br />
Brobygning er et tilbud, som Aalborg<br />
Universitet i samarbejde med Studie-<br />
valg <strong>Nordjylland</strong> arrangerer hvert år<br />
i november måned i uge 43 eller 44.<br />
Tilbuddet gælder afgangselever på<br />
gymnasier og handelsskoler i Nord-<br />
jyllands, Viborg og Ringkøbing amt,<br />
der kan besøge et givet studium og<br />
”være studerende” i 1-3 dage.<br />
Formålet med brobygning er at give<br />
elever mulighed for at få et første-<br />
håndsindtryk af det studium, de over-<br />
vejer at søge ind på, fornemme det<br />
faglige niveau og hvad det vil sige at<br />
være studerende. På den måde gives<br />
de et solidt grundlag til at træffe valg<br />
af studie på.<br />
Tilbage til forespørgslen fra Dron-<br />
ninglund.<br />
På Sundheds CVU Aalborg, nu Nord-<br />
jylland vil vi gerne gøre en indsats for<br />
at profi lere vores 5 uddannelser samt<br />
medvirke til at potentielle ansøgere<br />
får så kvalifi ceret et grundlag som<br />
muligt at vælge uddannelsen ud fra.<br />
Vi greb derfor chancen og sagde ja<br />
til 16 interesserede elever fra Dron-<br />
ninglund. Da vi blev adviseret meget<br />
sent i forhold til afviklingen, blev det<br />
kun muligt at tage imod eleverne 1<br />
dag. Dagen blev evalueret som me-<br />
get udbytterig, og konstruktive for-<br />
slag blev givet i forhold til udvikling<br />
af tilbuddet.<br />
I samarbejde med Aalborg Universitet<br />
og Studievalg <strong>Nordjylland</strong> besluttede<br />
Sundheds CVU Aalborg at indgå i et<br />
samarbejde og fremover tilbyde bro-<br />
bygning i uge 43 elle 44.<br />
I efteråret 2005 havde vi 18 elever<br />
på studiebesøg i 3 dage. Fordelingen<br />
på uddannelserne var efter elever-<br />
nes ønske:<br />
Sygeplejerskeuddannelsen: 6<br />
Fysioterapeutuddannelsen: 6<br />
Ergoterapeutuddannelsen: 0<br />
Radiografuddannelsen: 2<br />
Jordemoderuddannelsen: 4<br />
Hos os fi k eleverne mulighed for at<br />
deltage i forelæsninger, gruppear-<br />
bejde og praktiske øvelser m.m. De<br />
tilknyttede tutorer, to studerende fra<br />
hver uddannelse, gjorde deres yder-<br />
ste for at give eleverne en fornemmel-<br />
se af at være studerende samt opleve<br />
atmosfæren på vores institution.<br />
Vores erfaring siger, at det er vigtigt<br />
at kunne give potentielle ansøgere et<br />
indblik i jobbet efter endt uddannelse,<br />
hvorfor vi i samarbejde med klinik-<br />
ken aftalte, at 1 af de tre dage skulle<br />
bruges der. Jordemoderuddannelsen<br />
havde desværre ikke den mulighed.<br />
Evaluering – nogle<br />
udsagn fra eleverne<br />
”Man følte sig velinformeret. Det har<br />
været ”kanon” – i både teori og i høj<br />
grad praktik. Synes der skal arbejdes<br />
på at skaffe mulighed for at komme<br />
i praktik i jordemoderuddannelsen.<br />
Tilrettelæggelsen over 3 dage med<br />
1 dag i praktik var rigtig godt. Tuto-<br />
rerne var gode, og man følte også,<br />
at øvrige studerende på holdene var<br />
engagerede og interesserede. Rele-<br />
vant tilbud, meget imødekommende<br />
studerende og undervisere, der ville<br />
svare på spørgsmål”.<br />
Ud fra ovenstående er der ingen tvivl<br />
om, at Sundheds CVU <strong>Nordjylland</strong><br />
fremover skal være en aktiv del af<br />
brobygning. Der skal justeres her og<br />
der, men det overordnede koncept sy-<br />
nes at være brugbart. ▪ Jette Nielsen,<br />
Studievejleder<br />
5
Internationalisering<br />
EYES-DK 2004<br />
Idræt fremmer forståelsen<br />
En præsentation af projekter og perspektiver i<br />
forbindelse med Året for Uddannelse gennem Idræt<br />
International<br />
interesse<br />
For mange af os er januar lig med<br />
udsalg, kulde og korte mørke dage.<br />
For andre er det lig med forventning,<br />
glæde og nye udfordringer - og for<br />
andre endnu er det lig med et ve-<br />
modigt farvel til nye venner, hjem-<br />
rejse og gensynsglæde med venner<br />
og familie.<br />
Januar er årets største ’skiftedag’ for<br />
internationale studerende. Det gælder<br />
vores egne studerende, hvor nogle<br />
afslutter deres ophold forskellige ek-<br />
sotiske steder fra Tromsø til Vietnam,<br />
mens andre af vores studerende gør<br />
sig klar til nye udfordringer i de kom-<br />
mende måneder i lige så interessante<br />
omgivelser fra Bangkok til Birming-<br />
ham og Stavanger. Samtidig siger vi<br />
farvel til de udenlandske studeren-<br />
de som har været vores gæster og<br />
medstuderende i de seneste måne-<br />
der og hilser samtidig nye studeren-<br />
de fra bl.a. Barcelona, Brighton og<br />
Björneborg velkomne til spændende<br />
oplevelser i Aalborg og Danmark i de<br />
kommende måneder.<br />
Vi håber, at du vil tage godt imod både<br />
dine nye medstuderende fra udlandet<br />
og dine hjemvendte studiekammera-<br />
ter, som alle garanteret er klar til at<br />
fortælle dig om alle deres spændende<br />
og anderledes oplevelser af jeres fag<br />
fra deres studier i udlandet. Ja, hvis<br />
du spørger, så kan du sikkert også få<br />
Den 3. november 2004 kunne Sund-<br />
heds CVU Aalborg (nu <strong>Nordjylland</strong>)<br />
slå dørene op for en spændende og<br />
meget levende idrætsdag takket væ-<br />
re penge fra Cirius. Dagen var fyldt<br />
med workshops, foredrag og masser<br />
af fysiske aktiviteter med fokus på<br />
sundhed og forebyggelse<br />
Cirius har nu udgivet publikationen<br />
”EYES-DK 2004. Idræt fremmer forstå-<br />
elsen”. Baggrunden for publikationen<br />
mere at vide om, hvor gode skimu-<br />
lighederne er i Tromsø, hvor varmt<br />
det er i Thailand, hvilken årstid det er<br />
bedst at tage til Barcelona og hvorfor<br />
det er, at Førde i Norge er et fantastisk<br />
sted at være studerende.<br />
Studenterudveksling<br />
I 2005 har vi oplevet en stigende in-<br />
teresse blandt både studerende og<br />
undervisere for at tage på studieop-<br />
hold i udlandet og deltage i interna-<br />
tionale intensive kurser. Vi udvikler<br />
derfor hele tiden vores internationa-<br />
le netværk, og hvis ikke vi lige har<br />
en aftale, der hvor du brænder for at<br />
komme hen, kan du altid selv forsøge<br />
at lave en direkte aftale om opholdet.<br />
Status for 2005 er, at vi benyttede<br />
alle vores pladser for studerende og<br />
undervisere på intensive kurser. Der<br />
blev udvekslet 29 studerende, hvor<br />
der var ligevægt i antallet af danske<br />
studerende som tog til udlandet og<br />
antallet af udenlandske studerende<br />
som kom til CVU’et. Bemærkelses-<br />
værdigt er det dog, at Radiografud-<br />
dannelsen var involveret i mere end<br />
1/3 af disse udvekslinger - specielt i<br />
lyset af, at vi før 2005 kun havde haft<br />
en radiografstuderende på studieop-<br />
hold i udlandet.<br />
Lærerudveksling<br />
Omfanget af lærerudveksling har også<br />
nået nye højder i 2005. I sammenlig-<br />
ning med 2004, hvor vi kun fik besøg<br />
af 1 udenlandsk gæsteunderviser og<br />
4 af vores egne undervisere rejste til<br />
er den danske pulje som Undervis-<br />
ningsministeriet og Kulturministeriet<br />
nedsatte i forlængelse af EU-initai-<br />
tivet Ӂret for Uddannelse gennem<br />
Idræt”. Punlikationen præsenterer<br />
baggrund, udvalgte projekter samt<br />
et par perspektiver på temaerne for<br />
Året for Uddannelse gennem Idræt.<br />
Derudover følger en samlet oversigt<br />
over de 19 danske projekter – herun-<br />
der vores egen idrætsdag – der som-<br />
sagt modtog tilskud fra EYES-DK.<br />
udlandet, så oplevede vi en eksplosiv<br />
vækst i 2005. Her var der lærerud-<br />
veksling i alle uddannelserne og mens<br />
10 udenlandske undervisere gæste-<br />
de Aalborg, gennemførte 13 af vores<br />
egne undervisere lærerudvekslinger i<br />
udlandet. I efteråret deltog 14 under-<br />
visere endvidere i et engelskkursus,<br />
som i endnu højere grad kvalificerer<br />
dem til at tage på lærerudvekslinger<br />
og ad den vej være med til at få ny<br />
inspiration til udvikling af uddannel-<br />
serne og den daglige undervisning.<br />
Grib muligheden<br />
Vi håber, at endnu flere studerende og<br />
undervisere vil benytte sig af de in-<br />
ternationale tilbud i <strong>2006</strong> - der er ikke<br />
tale om udsalg, men til gengæld får<br />
du spændende udfordringer og mindst<br />
2 års garanti for mindeværdige op-<br />
levelser. Vi opfordrer derfor den en-<br />
kelte studerende og underviser ved<br />
alle uddannelser til at overveje om et<br />
studieophold i udlandet kunne være<br />
interessant for dig.<br />
Hvis du er interesseret i et studie-<br />
ophold i udlandet, så spring ud i det!<br />
Du vil få masser af fantastiske ople-<br />
velser som du aldrig glemmer og en<br />
hel masse mere... Husk, den der intet<br />
vover..... Du kan læse mere om de<br />
internationale tilbud ved Sundheds<br />
CVU <strong>Nordjylland</strong> på www.scvun.dk →<br />
information til studerende → internationalisering.<br />
▪<br />
Michael Christiansen,<br />
International koordinator<br />
6
Ph.d. afhandling – Grundkompetencen<br />
Torsdag den 12. januar forsvarede<br />
underviser ved Sygeplejerskeuddan-<br />
nelsen Vendsyssel Helle Schimmel sin<br />
Ph.d. afhandling ved Institut for læ-<br />
ring, Aalborg Universitet.<br />
Afhandlingen har titlen ”Grundkompetencen<br />
– et anerkendelsesfilosofisk<br />
og anerkendelsespsykologisk<br />
perspektiv på kompetencediskussione”.<br />
Helle Schimmel blev i 2001 indskre-<br />
vet ved Videncenter for Læreproces-<br />
ser. Centeret er siden blevet omdan-<br />
net til det tværfakultære Institut for<br />
Læring. Helle blev, idet hun er ansat<br />
på Vendsyssel Sygeplejeskole, ind-<br />
skrevet som privatist. Helle Schimmel<br />
underviser i fagene etik, videnskabs-<br />
teori, religion og psykologi, og har en<br />
grunduddannelse som cand. teol. fra<br />
Århus Universitet samt en BA i psy-<br />
kologi. Helles primære interesse har<br />
altid været det udfordrende, berigen-<br />
de og vanskelige liv som mennesker<br />
lever med hinanden på godt og ondt<br />
i organisationer, og det overordnede<br />
indgangsspørgsmålet til ph.d. studiet<br />
var; Hvad der skal til for at man kan<br />
leve nogenlunde ordentligt med hin-<br />
anden i organisationer?<br />
Vejledere har været: Lektor Jan Brød-<br />
slev Olsen, Institut for Sociale Forhold<br />
og Organisation, Aalborg Universitet<br />
og Lektor Troels Nørager, Systema-<br />
tisk Teologi, Det teologiske Fakultet,<br />
Aarhus Universitet.<br />
Bedømmelsesudvalget bestod af:<br />
Lektor Mogens Pahuus, Institut for<br />
Kommunikation, Aalborg Universitet,<br />
Professor Steen Hildebrandt, Handels-<br />
højskolen i Aarhus og Professor Ar-<br />
ne Johan Vetlesen, Filosofisk Institut,<br />
Universitetet i Oslo.<br />
Forsvaret var utrolig interessant med<br />
deltagelse af ca. 70 tilhørere.<br />
Omdrejningspunkterne i afhand-<br />
lingen og forsvaret fremgår af<br />
følgende præsentation af Helle<br />
Schimmel:<br />
”I forbindelse med studiet stødte jeg<br />
på Kompetencerådets Rapporter og<br />
blev meget optaget af dem og det<br />
diskussionsfelt, der har dannet sig<br />
omkring det, man kunne kalde for<br />
kompetencevisionen. Jeg fandt at<br />
diskussionen var unødigt polariseret.<br />
På den ene side en kompetenceopti-<br />
mistisk hævdelse af, at livslang kom-<br />
petenceudvikling er vejen til velfærd i<br />
fremtiden Danmark. En hævdelse af,<br />
at det er i alles interesse og at det<br />
klassiske modsætningsforhold mellem<br />
arbejdsgiver og arbejdstager afløses<br />
af synergieffekter. På den anden side<br />
en kompetencepessimistisk påpeg-<br />
ning af, hvorledes der med kompe-<br />
tencevisionen åbnes for en hidtil uset<br />
udnyttelse af medarbejderen og falsk<br />
harmonisøgen.<br />
På baggrund af diskussionsfeltet fandt<br />
jeg derfor en udfordring i at formid-<br />
le mellem kompetenceoptimister og<br />
kompetencepessimister. Mit anlig-<br />
gende blev derfor så at sige at tage<br />
kompetencevisionen på ordet ved at<br />
spørge: Hvad skal der til for, at man<br />
kan forene tre hensyn:<br />
1) Hensynet til arbejdsgivers be-<br />
hov for kvalificeret og kompetent<br />
opgaveløsning,<br />
2) Medarbejderens behov for et ar-<br />
bejde, der opleves som menings-<br />
fuldt og personligt udviklende<br />
3) Behovet for organisationers sam-<br />
menhængskraft.<br />
Spørgsmålet var om disse tre hensyn<br />
lod sig forene under hensyntagen til<br />
den forøgede medarbejdersårbarhed,<br />
som kompetencepessimisterne havde<br />
peget på.<br />
Min indfaldsvinkel blev anerkendel-<br />
sestanken. Ikke i dens amerikanske<br />
version som Appreciative Inquiry (AI),<br />
men i den kontinentale tradition fra<br />
Hegel til Honneth. Jeg fandt, at der<br />
her var en frugtbar indfaldsvinkel,<br />
dels når det drejede sig om en mere<br />
indgående analyse af diskussionsfel-<br />
tets temaer, dels med henblik på en<br />
forening af de tre hensyn.<br />
Det var imidlertid den danske teo-<br />
log H.C. Wind, der med sin bog An-<br />
erkendelse – et tema hos Hegel og<br />
i moderne filosofi, henledte min op-<br />
mærksomhed på det, der viste sig at<br />
blive omdrejningspunktet i forsøget<br />
på at finde en vej ud af diskussions-<br />
feltets blindgyder, nemlig konfliktu-<br />
altetsaspektet. Konfliktualiteten er<br />
givet med anerkendelsen selv, efter-<br />
som den dialektisk omspænder, hvad<br />
der ofte anskues som modsætninger:<br />
Autonomi og afhængighed, konflikt og<br />
forsoning, kamp og kærlighed. Men-<br />
nesker begærer, måske ikke mindst<br />
i deres arbejdsliv, anerkendelse, og<br />
anerkendelse er netop det, man ikke<br />
kan give sig selv, ikke købe og ikke<br />
tage med magt, uden at den holder op<br />
med at være anerkendelse. At begære<br />
hvad man ikke kan skaffe sig selv er<br />
mildt sagt prekært. Anerkendelsen er<br />
i organisatorisk forstand et tveæg-<br />
get sværd. Det er en kilde til udvik-<br />
ling, arbejdsomhed og dygtiggørelse<br />
ligesom den er en kilde til kampe og<br />
konflikter.<br />
I den gensidige anerkendelsesakt<br />
forenes de tre hensyn. Her forenes<br />
individuation og socialisation, og der<br />
skabes et ”vi”, hvori individerne er<br />
forenede og dog adskilte. Hegel kald-<br />
te dette ”vi” for ”Geist”. Når menne-<br />
sker taber pusten i organisationer, når<br />
”gejsten” forsvinder, kan det ses som<br />
et udtryk for, at de gensidige aner-<br />
kendelsesrelationer er en mangelvare.<br />
Det kan imidlertid have sine grunde.<br />
Den engelske hegelfortolker R. Wil-<br />
liams siger, at anerkendelsen kræver<br />
mod. Den kræver, at man magter at<br />
håndtere den konfliktualitet, der er<br />
givet med anerkendelsen, ikke som<br />
begreb eller abstrakt ide, men som en<br />
konkret akt mellem mennesker. Det<br />
kræver, at man magter at ekspone-<br />
re sig selv, magter den momentane<br />
hjemløshed, at risikere at afdække<br />
forskelle og uenighed, engageret at<br />
7
ejage det anderledes og risikere at<br />
skulle kæmpe for anerkendelsen.<br />
Evnen eller kompetencen til at aner-<br />
kende er derfor en grundkompeten-<br />
ce. Den er en kompleks kompetence,<br />
der rækker langt ud over det at være<br />
en flink fyr. For at eksplicitere denne<br />
kompleksitet (og for at præcisere kon-<br />
fliktualitetesaspektet, som jeg mener<br />
at AI overser) har jeg oprationaliseret<br />
anerkendelseskompetencen i det, jeg<br />
har kaldt for grundkompetence: ”Ev-<br />
nen til forskel og konflikt i nærhed”.<br />
Den udgør en enhed af blottelse og<br />
beskyttelse, af åbenhed og lukket-<br />
hed. Den er en forudsætning for det<br />
engagerede ja og det adækvate nej.<br />
Det er således den kompetence, som<br />
jeg anser for den væsentligste hos<br />
såvel ledere som medarbejdere. Den<br />
er kernen i alle andre såkaldt nøgle-<br />
eller kernekompetencer. Uden den er<br />
der ikke mod til at lære ej heller til<br />
innovation eftersom det innovative<br />
som oftest har karakter af opstand<br />
eller omvending af noget bestående.<br />
Og uden grundkompetencen kan den<br />
eftertragtede fleksibilitet være blot og<br />
bar tilpasning og opportunisme.<br />
En understøttelse af og udvikling af<br />
anerkendelseskompetencen forstået<br />
som grundkompetencen vil derfor ud-<br />
gøre en potenserende faktor i al kom-<br />
petenceudvikling og i videre forstand<br />
i organisationsudvikling.<br />
Mit fokus har været rettet mod kom-<br />
petenceudvikling, men det ender med<br />
en fokusering på den ledelsesmæssi-<br />
ge opgave, der ligger i at forholde sig<br />
forpligtende til det anerkendelsesbe-<br />
gær, der udgør motoren i såvel udvik-<br />
ling som fortrædeligheder i arbejds-<br />
livet. Det drejer sig ikke mindst om<br />
forpligtelsen til at understøtte udvik-<br />
ling af en konfliktualitetsbevidst anerkendelseskultur”.<br />
▪<br />
Mai-Britt Klitgaard Nielsen,<br />
studierektor Sygeplejerskeuddan-<br />
nelsen Vendsyssel<br />
Har du en god ide?<br />
Men manger du penge?<br />
Som en del af sine formål skal Aalborg<br />
Centerboghandel, Fond udlodde<br />
en andel af sit overskud til aktiviteter<br />
og faciliteter, der styrker det faglige,<br />
kulturelle og sociale miljø for studerende<br />
og ansatte ved Aalborg Universitet<br />
og andre samarbejdende uddannelsesinstitutioner.<br />
Da Sundheds CVU <strong>Nordjylland</strong> samarbejder<br />
med Aalborg Centerboghandel,<br />
kan studerende og ansatte herfra<br />
også søge tilskud til interessante,<br />
kreative og visionære projekter, der<br />
kommer mange til gode. Der gives<br />
ikke støtte til studierejser eller til aktiviteter<br />
og faciliteter, der hører under<br />
institutionens drift.<br />
F.eks. har fonden ydet økonomisk<br />
støtte til SCVUN’s kunstudvalg, så vi<br />
den 8. december 2005 kunne få besøg<br />
af Dunkelfolket. Baren i studenterhuset<br />
er også indkøbt med støtte<br />
fra fonden.<br />
Personalenyt<br />
Bibliotekar Lotte Hovmøller Chri-<br />
stensen startede den 9. januar i bib-<br />
lioteket. Lotte er ansat i 3 måneder og<br />
vil som hovedregel have en arbejds-<br />
dag om ugen på sygeplejerskeuddan-<br />
nelsen Vendsyssel og de resterende<br />
dage i Aalborg. Lotte er et kendt an-<br />
sigt i Hjørring, idet Lotte i 2005 har<br />
arbejdet på biblioteket på sygeplejer-<br />
skeuddannelsen.<br />
Der er ansøgningsfrist på følgende<br />
tidspunkter hvert år:<br />
• 16. februar<br />
• 1. september<br />
• 16. november<br />
Bestyrelsen for boghandlen og Det<br />
Paritetiske Udvalg (som behandler an-<br />
søgningerne) opfordrer alle relevante<br />
personer, grupper og foreninger til at<br />
ansøge om midler fra fonden.<br />
Til orientering henstår der normalt altid<br />
et 6-cifret pengebeløb til rådighed<br />
for kvalificerede ansøgere.<br />
Yderligere oplysninger og ansøgningsskema<br />
findes på www.centerboghandel.dk<br />
▪<br />
Sygeplejerskeuddannelsen<br />
Da cand.scient. Sanni Kofoed-Dam<br />
går på barselsorlov vil adjunkt, cand.<br />
scient. Janne Nielsen fungere som<br />
vikar. Velkommen til Lotte og Janne<br />
Adjunkt, cand.cur. Charlotte Brun<br />
Thorup afslutter sin tidsbegrænsede<br />
ansættelse den 31. januar <strong>2006</strong>. Vi<br />
ønsker hende held og lykke i den nye<br />
stilling som udviklingssygeplejerske<br />
på Aalborg Sygehus. ▪<br />
8
Peer-learning som mulig metode i professionsuddannelserne<br />
Introduktion<br />
I perioden februar 05 til februar 06<br />
afviklede vi et pilotprojekt på Sund-<br />
heds CVU <strong>Nordjylland</strong> med støtte fra<br />
Udviklingsrådet ved Sundheds CVU<br />
<strong>Nordjylland</strong>, NUF samt CIRIUS. Pro-<br />
jektets optagethed rettede sig mod<br />
nye pædagogiske perspektiver og<br />
didaktiske metoder, som kan under-<br />
støtte læringsprocesser i de sund-<br />
hedsfaglige professionsuddannelser.<br />
Projektets overordnede spørgsmål<br />
var, hvordan man designer fleksible<br />
og tværfaglige studentercentrerede<br />
læreprocesser, som kvalitativt under-<br />
støtter et konstruktivistisk grundsyn<br />
på læring, som noget, der finder sted<br />
gennem deltagelse og fælles viden-<br />
konstruktion. Det primære tema var<br />
peer-learning og vi ønskede at belyse,<br />
i hvilket omfang peer-learning, som<br />
didaktisk metode kunne bidrage til<br />
udvikling af undervisning og læring i<br />
professionsuddannelserne.<br />
Peer-learning er en tovejs reciprok<br />
lærings aktivitet, hvor viden, ideer,<br />
og erfaring deles mellem deltagerne.<br />
Metoden involverer de studerende i<br />
egen læringsproces og stiller krav om<br />
deltagelse og fælles ansvarlighed. Vi<br />
ønskede at fokusere på udviklingen af<br />
læringskompetence i et kollektivt læ-<br />
ringsrum, hvor de studerende bringes<br />
sammen på tværs af uddannelserne.<br />
Det var projektets intention at under-<br />
søge, om der skete læring og i givet<br />
fald hvilken, når rammen var peer-lea-<br />
rning. Den mere overordnede inten-<br />
tion var, at projektet på sigt udmøn-<br />
tede sig i et konkret didaktisk design<br />
til et tværfagligt undervisningsforløb<br />
mellem fysioterapeutuddannelsen,<br />
radiograf- og sygeplejerskeuddan-<br />
nelserne og afsæt i den teoretiske<br />
og praktiske forskning som profes-<br />
sor David Bound (2001) har udført<br />
indenfor voksnes læringsprocesser i<br />
relation til de mellemlange og de vi-<br />
deregående uddannelser. Her bely-<br />
ses grundlæggende spørgsmål, som<br />
knytter sig til, hvordan voksne læ-<br />
rer og hvilke didaktiske metoder der<br />
kan facilitere og understøtte denne<br />
læring. Ovennævnte forskning, foku-<br />
serer overordnet på problembaseret<br />
læring, der inddrager de studerendes<br />
perspektiver og udvikler ejerskab i<br />
hele processen, samt peer-learning<br />
som en måde at organisere lærepro-<br />
cessen i et et tværfagligt rum, med<br />
relation til professionernes kommen-<br />
de fællesskab i praksisfeltet.<br />
Desuden har følgende teorier ud-<br />
gjort en central inspirationskilde til<br />
spørgsmålets besvarelse: D. Schöen<br />
( 1987) E. Wenger (1998) samt<br />
L.E.Dale ( 1999). Teorier som i stor<br />
stil argumenterer for praksisfælles-<br />
skaber uafhængigt af tid og sted, åbne<br />
og dynamiske læringsmiljøer, delta-<br />
gernes engagement og uformelle læ-<br />
ringsprocesser. og som har afsæt i en<br />
forståelse af læring i et konstruktivi-<br />
stisk perspektiv, byggende på teorier<br />
om læring som en social og erfarings-<br />
baseret proces.<br />
Metode<br />
Projektet indskriver sig i den kva-<br />
litative forskningstradition og blev<br />
struktureret omkring 3 faser; plan-<br />
lægning (feb. 05-sept.05) gennemfø-<br />
relse (sept. 05-dec. 05) samt evalu-<br />
ering (dec. 05-feb.06) Interventionen<br />
i projektet inkluderede 44 studerende,<br />
som fordelte sig med 23 3. semesters<br />
radiografstuderende og 21 6.seme-<br />
sters fysioterapeutstuderende. Selve<br />
designet af interventionen er bygget<br />
om et obligatorisk undervisningsmo-<br />
dul på radiografuddannelsen med te-<br />
maet ergonomi, herunder forflytning<br />
af mennesker..<br />
Planlægningsfasen medførte arbejds-<br />
møder med projektansvarlige, sam-<br />
arbejde med studiekoordinatorerne<br />
og rektorerne for de to uddannelser,<br />
udvælgelse af informanter, konkret<br />
planlægning af gennemførelsesdelen<br />
samt et 2 dages udvekslingsbesøg<br />
med Oslo <strong>University</strong> <strong>College</strong>. Udvæl-<br />
gelsen af informanter skete på bag-<br />
grund af faglige og praktiske overve-<br />
jelser. De studerende blev i starten<br />
af semesteret skriftligt informeret om<br />
projektets formål. Derforuden deltog<br />
vi i et holdmøde på de respektive hold<br />
mhp. at uddybe projektet.<br />
Interventionsfasen blev afviklet over<br />
to uger i efteråret 2005 og bestod af<br />
2,5 times fælles introduktion og teori-<br />
undervisning , 5 timers undervisning/<br />
vejledning af de fysioterapeutstude-<br />
rende, samt 5 timer til afvikling af<br />
det konkrete ergonomiforløb. Derud-<br />
over var der afsat 1 time til evaluering<br />
af forløbet. Sideløbende hermed var<br />
der booket 2 projektdage til de stude-<br />
rende fra fysioterapeutuddannelsen,<br />
tænkt som gruppearbejde.<br />
9
Fysioterapeutstuderende blev inddelt<br />
i 3-mandsgrupper ud fra et kriterium<br />
om ikke tidligere at have samarbej-<br />
det i studiet. Radiografstuderende<br />
blev ligeledes inddelt i 3 mandsgrup-<br />
per. Grupperne blev parret på tværs<br />
af uddannelserne i 6-mandsgrupper,<br />
som skabte rammen om det fortsatte<br />
forløb.<br />
Indsamling af data foregik ved selv-<br />
udfyldte spørgeskemaer på bag-<br />
grund af refleksions-samtaler i hhv.<br />
tvær- og monofaglige grupper. Fo-<br />
kuspunkterne for refleksionen var i<br />
de tværfaglige grupper samarbejdet<br />
og læringsudbyttet og der var ingen<br />
krav om skriftlighed. Efterfølgende<br />
skulle der i monofaglige grupper ud-<br />
fyldes et spørgeskema med fokus på<br />
gruppens samlede erfaringer og læ-<br />
ringsudbytte med peer-learning som<br />
metode. Spørgeskema blev valgt ud<br />
fra et økonomisk og tidsmæssig per-<br />
spektiv; Skemaerne var baseret på<br />
kriterierne for udarbejdelse af spørge-<br />
skemaer. (Jørgensen, T. 2005) og var<br />
descriptive og formuleret med åbne<br />
svaralternativer.<br />
Bearbejdningen af den indsamlede<br />
data har været styret af ønsket om<br />
at udvikle nye beskrivelser mhp. at få<br />
indblik i og nuancere hvad, hvordan<br />
og på hvilken måde de studerende op-<br />
lever mening i læreprocesser konstru-<br />
eret med afsæt i teorierne om peer-<br />
learning. Giorgis fænomenologiske<br />
analyse metode modificeret af Mal-<br />
terud (2003) har været den bærende<br />
analyse metode. Elementer fra den<br />
systematiske tekst kondensering har<br />
således været anvendt i analysen.<br />
Resultater<br />
Indledningsvis ønsker vi at påpege,<br />
at vi oplevede et meget stort enga-<br />
gement blandt de studerende i hele<br />
processen. Ligeledes var svarprocen-<br />
ten på spørgeskemaundersøgelsen<br />
100%. To fænomener træder frem i<br />
analysen; deltageraktiviteten og læ-<br />
reprocessen.<br />
Deltageraktiviteten. Rollen som<br />
studerende beskrives som værende<br />
forbundet med et stort ansvar og for-<br />
pligtigelse til at være forberedt. I den<br />
konkrete undervisning opleves rollen<br />
som samarbejdende, spændende og<br />
uformel. Samarbejdet opleves lære-<br />
rigt, trygt og ligeværdigt og der fo-<br />
kuseres på lige vilkår og at udnytte<br />
hinandens kompetencer. At mestre<br />
egen læring og en stor grad af ansvar<br />
for egen og andres læreproces kom-<br />
bineret med et fagligt fokus tillægges<br />
stor betydning og synes at sikre og<br />
fastholde motivationen.<br />
Læreprocessen. Peer-learning be-<br />
skrives som fremmende for læring,<br />
idet metoden opleves som selvsty-<br />
rende, dialogbaseret og tværfaglig.<br />
Det ligeværdige miljø tillægges stor<br />
betydning. Det fremstår, at metoden<br />
forudsætter og fremmer aktivitet og<br />
engagement samt forudsætter, at<br />
man sætter sig grundigt ind i emnet<br />
og er i stand til at argumentere For-<br />
beredelseselementet tillægges stor<br />
betydning. Det specielt udfordrende i<br />
metoden begrundes med, at det fore-<br />
gik med andre studerende, at man<br />
skulle tænke og diskutere samt at<br />
kroppen var i fokus.<br />
De studerende fremhævede de fag-<br />
lige mål for undervisningsforløbet for<br />
hhv. radiograf –og fysioterapeutud-<br />
dannelsen som en væsentlig del af<br />
deres læring i projektet. Der frem-<br />
kom et tydeligt ønske om yderligere<br />
peer-learning på tværs af Sundheds<br />
CVU <strong>Nordjylland</strong>s professionsuddan-<br />
nelser, konkret nævnes fx smerte,<br />
neurologi, sociologi, og billeddiagno-<br />
stik, som relevante temaer. Desuden<br />
påpegedes metodens relevans i mo-<br />
nofaglige uddannelsessammenhænge<br />
fx manuel undersøgelse og behand-<br />
ling. Der tegner sig således et billede<br />
af peer-learning som velegnet metode<br />
til at understøtter de studerendes læ-<br />
ringsprocesser.<br />
Perspektivering<br />
Indledninsgvis ønsker vi at pointere,<br />
at der har været tale om et pilotpro-<br />
jekt med begrænsede økonomiske<br />
rammer. Dette har fået afgørende<br />
betydning for vores til- og fravalg<br />
undervejs i processen. Samtidig øn-<br />
sker vi at påpege, at såvel designet<br />
som implementeringen af peer-lea-<br />
rning er en væsentlig logistik opga-<br />
ve, hvilket forudsætter involvering af<br />
mange personer på tværs i organisa-<br />
tionen og oceaner af tid. Trods dette<br />
mener vi, at projektets konklusioner<br />
rummer væsentlige budskaber af in-<br />
teresse for den fremtidige didaktiske<br />
organisering, udvikling og planlæg-<br />
ning ved Sundheds CVU <strong>Nordjylland</strong>.<br />
Budskaber, der rettet fokus mod læ-<br />
rings rum på tværs af uddannelser<br />
baseret på deltagelse og dialog samt<br />
ansvar for egen og andres lærepro-<br />
ces kombineret med et fagligt fokus.<br />
Set i lyset af det aktuelle fokus på<br />
evidens i uddannelsesforskningen,<br />
håber vi projektet kan bidrage til de<br />
pædagogiske og didaktiske diskussio-<br />
ner i og på tværs af uddannelserne<br />
ved Sundheds CVU <strong>Nordjylland</strong>. På<br />
baggrund heraf anbefaler vi, at peer-<br />
learning implementeres som metode<br />
med afsæt i det foreliggende konkrete<br />
projekt i et samarbejde mellem fore-<br />
løbig radiograf - og fysioterapeutuddannelsen.<br />
▪<br />
Erna Rosenlund Meyer, Fysiotera-<br />
peut, Cand. Scient San. Fysiotera-<br />
peutuddannelsen<br />
Dorte Drachmann, Fysioterapeut,<br />
Cand. Pæd. Fysioterapeutuddan-<br />
nelsen.<br />
10