Indberetninger om Handel og Söfart i Aaret 1879
Indberetninger om Handel og Söfart i Aaret 1879
Indberetninger om Handel og Söfart i Aaret 1879
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
INDBERETNINGER<br />
OM<br />
HANDEL OG OFART<br />
I AARET <strong>1879</strong><br />
FRA<br />
DE FORENEDE RIGERS KONSITLER.<br />
STOCKHOLM<br />
—<br />
sAlVisoN •wA.LIAN.<br />
1880.<br />
CTIRISTIA.NIA.<br />
ALB. CAMMEAMEifEit
STOCKHOLM, CENTBAL-TRYCKERIET, 1880.
<strong>Indberetninger</strong> fra :<br />
INDHOLD:<br />
Amerikas forenede Stater: Sid.<br />
Washington 68, 355<br />
New-York 2, 365<br />
San Fransisco 202<br />
Den argentinske Republik:<br />
Buenos Ayres 199<br />
Belgien:<br />
Antwerpen 15, 145, 453<br />
Brasilien:<br />
Rio de Janeiro 265<br />
Bahia 160<br />
Pernambuco 441<br />
Det britiske Rige:<br />
London 209, 256<br />
Leith 406<br />
Aden 102<br />
Akyab 207<br />
Belize 52<br />
Bridgetown 469<br />
Calcutta 79<br />
Christchurch 434<br />
Georgetown 435<br />
Gibraltar 26<br />
Hamilton 27<br />
Jamestown 1<br />
Kapstaden 436<br />
La Valetta 44<br />
Madras_ 434
Sid.<br />
Melbourne 76<br />
Nassau 207<br />
Port Adelaïde 208<br />
Port Louis 104<br />
Port of Spain 208<br />
Quebec 3, 81, 97, 99, 101<br />
Rangoon 50<br />
Singapore 433<br />
Stanley 54<br />
Sidney 434<br />
Victoria (Hongkong) 103<br />
Wellington 433<br />
Chile <strong>og</strong> Bolivia:<br />
Valparaiso 147<br />
Danmark :<br />
Küpenhamn . 339<br />
S:t Th<strong>om</strong>as 309<br />
Ecuador:<br />
Guayaquil 310<br />
Frankrige:<br />
Bordeaux 34<br />
Havre 393<br />
Marseille 465<br />
Nantes 33<br />
Alger 53, 347<br />
Grækenland:<br />
Haiti:<br />
Havai:<br />
Italien:<br />
Pireus 308<br />
Port au Prince 264<br />
Honolulu 424<br />
Cagliari 9<br />
Genua 8<br />
Livorno 23
Sid.<br />
Messina 357<br />
R<strong>om</strong> 382<br />
Venedig 78<br />
Japan:<br />
Yokohama 104, 470<br />
Nagasaki 104<br />
Kina:<br />
Shanghai (1878) 105, 117<br />
Marocko:<br />
Tanger 163<br />
Mexiko:<br />
Vera Cruz 102<br />
Nederlanderna:<br />
Amsterdam 40<br />
Batavia (1878) 28<br />
» (<strong>1879</strong>) 455<br />
Peru:<br />
i lVilhelmstad (Curaçao) 39<br />
Lima 309<br />
Portugal:<br />
Lissabon 156, 159<br />
Det ryske Rige:<br />
S:t Petersburg 300<br />
Arkhangel 129<br />
Helsingfors 151<br />
Odessa 311<br />
Riga 312, 315<br />
San D<strong>om</strong>ingo 198<br />
Schweiz:<br />
Genève 66, 67, 468<br />
Siam:<br />
Bangkok 308<br />
Spanien:<br />
Barcelona 53, 318<br />
Bilbao 11
Cadiz<br />
Madrid<br />
317<br />
Havanna 162<br />
Manila 45<br />
San Juan 364<br />
Det tyrkiske Rige:<br />
Konstantinopel 372<br />
Alexandria 442<br />
Dscheddah . 40<br />
Smyrna 37<br />
Tripoli 310<br />
Tunis 1<br />
Det tirske Rige:<br />
Berlin 471<br />
Bremen 139<br />
Breslau 338<br />
Danzig 37, 352<br />
Dresden 391<br />
Hamburg 164<br />
Kiel 38<br />
16nigsberg 54, 425<br />
Leipzig 360<br />
Lübeck 2, 56, 63<br />
Nürnberg 460<br />
Stettin 55, 281<br />
Uruguay:<br />
Montevideo 45<br />
Venezuela:<br />
Caracas 472<br />
Österrige-Ungarn:<br />
Wien 6<br />
Budapest 386<br />
Triest 36, 361<br />
Sid.<br />
148
• Tunis.<br />
Tunis den 2 januari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
Distriktet har under året besökts af 1 svenskt och 3 norska fartyg <strong>om</strong><br />
tillsammans 1,629,89 tons; det svenska fartyget och 2 af de norska införde<br />
27,429 plankor från Skellefted och Sundsvall, till ett sammanlagdt varde af<br />
73,960 francs; fraktbeloppet uppgick till 39,800 francs. Det tredje norska<br />
fartyget, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> i barlast från Barcelona, erhöll i Sfaks last, bestående af<br />
320 tons esparto till ett varde af 31,000 francs, mot en frakt till Leith af<br />
7,525 francs. De tre andra fartygen afgingo i barlast, oaktadt konsulatet<br />
kunde erbjuda frakter efter 23 engelska shillings pr ton esparto; fartygsbefalhafvarne<br />
fordrade 30 sh., hvilket var <strong>om</strong>öjligt att åstadk<strong>om</strong>ma.<br />
Visserligen hafva de Förenade rikenas handel och sjöfart på Tunis dr<br />
<strong>1879</strong> understigit det nast foregående årets, men man har anledning hoppas,<br />
att en förbattring i detta afseende skall med det nu ingångna året intrada,<br />
tillgången harstades pa byggnadsvirke ingalunda motsvarar behofvet och den<br />
stundande skörden, pa grund af ihallande torka under såningstiden, ej synes<br />
lofvande. Araberne k<strong>om</strong>ma antagligen i följd haraf att sla sig på en större<br />
export af esparto, hvilket utan tvifvel k<strong>om</strong>mer att draga ett betydligare antal<br />
af de Förenade rikenas fartyg hit, hvarest de pa grund af sin i allmanhet<br />
större drägtighet och det ftirtroende, deras befalhafvare har s<strong>om</strong> annorstades<br />
veta ingifva, åtnjuta ett afgjordt företrade framför flertalet andra nationers.<br />
Tulin de la Tunisie.<br />
Britiska riket.<br />
Jamestown (S:t Helena) den 1 januari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
Ingen direkt handel egde under förlidet år rum Indian denna ö och de<br />
Förenade rikena. Under året ank<strong>om</strong>mo till ön och afseglade derifrån i barlast<br />
8 svenska fartyg; 3 af dessa afgingo till Brasilien, 3 till Vestindien, 1 till<br />
Cap Verd-öarne och 1 till Mexico. Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo 5 i barlast,<br />
.deraf 1 int<strong>og</strong> last till Dundee; de öfriga afgingo i barlast, 2 till Brasilien och<br />
2 till Vestindien. Derjemte anlöptes ön af 17 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,267 tons<br />
och 660 nylaster med last och 14 norska <strong>om</strong> 5,989 tons och 642 k<strong>om</strong>merseluster<br />
med last, k<strong>om</strong>mande fran Goda Hoppsudden och hamnar Oster der<strong>om</strong>.<br />
Ett norskt fartyg, s<strong>om</strong> vant utsatt för svar storm, maste söka nödhamn ; vid<br />
skedd undersökning befanns detsamma ej langre vara sjödugligt, öfvergafs och<br />
såldes för ett belopp af 289 L.<br />
C. A. Carrol.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart.
2<br />
Amerikas Forenede Stater.<br />
Newyork den 1 Januar 1880.<br />
De Forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar<br />
af folgende Oversigt:<br />
Til Distr. ank. fra Sverige i Ballast 5 sv. Fart. dr.<br />
)) fra udenl. Steder m. Ladn. 34 1)<br />
)) i Ballast 38<br />
Fra )) afg. til Sverige med Ladning_ 5<br />
)) ))<br />
» til udenl. Steder m. Ladn. 67<br />
» » » i Ballast 2 ))<br />
Til ank. fra Norge med Ladning 3 nor. ))<br />
» » )) i Ballast 128 )) ) )<br />
)) » fra udenl. Steder ni. Ladn 269 ))<br />
» » i Ballast 728 ))<br />
Fra afg. til Norge med Ladning 14 )) ))<br />
» til udenl. Steder m. Ladn. 1,021<br />
)) )) )) i Ballast 7 ))<br />
3,299 Tons<br />
15,416<br />
21,404<br />
2,870<br />
<strong>og</strong> 256 Læster<br />
34,052 )) 256 o<br />
671<br />
515 1,035 ))<br />
65,906 )) 720<br />
93,107 )) 18,351<br />
299,763 )) 48,611 1)<br />
3,089 )) 942 )Y<br />
415,712 61,823 )).<br />
2,671 568<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 306<br />
dr. 109,038 Tons <strong>og</strong> 19,642 Læster, hvoraf 34 svenske dr. 15,416 Tons <strong>og</strong><br />
256 Læster, 272 norske dr. 93,622 Tons <strong>og</strong> 19,386 Læster; Antallet med<br />
Ladning afgaaede Fartöier udgjorde 1,107 dr. 455,723 Tons <strong>og</strong> 63,021 Læster,<br />
hvoraf 72 svenske dr. 36,922 Tons <strong>og</strong> 256 Læster, 1,035 norske dr. 418,801<br />
Tons <strong>og</strong> 62,765 Læster.<br />
Christian Börs.<br />
Lübeck den 12 januari 1880.<br />
Tyska riket.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet dr <strong>1879</strong> framgår af följande<br />
siffror:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo från Sverige med last 701 svenska fartyg <strong>om</strong> 95,589 tons<br />
)) » i barlast<br />
118<br />
)) utrikes orter med last 132 25,651<br />
i barlast _ 1 85 )1<br />
Fran )) afgingo till Sverige med last 381 62,369<br />
)) )) » i barlast 364 40,312 ))<br />
)) utrikes orter med last 31 4,853 )).<br />
i barlast _ 63<br />
14,668<br />
Till )) anklmo fran Norge med last<br />
19 norska<br />
1,779<br />
>) utrikes orter med last 63 13,100<br />
)) afgingo till Norge i barlast 16 1,304<br />
)) )) utrikes orter med last 7 720 )1<br />
)) )) i barlast 58 )) 12,698 ))<br />
))<br />
)).
3<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 915 <strong>om</strong> 136,119<br />
tons, deraf 833 svenska <strong>om</strong> 121,240 tons och 82 norska <strong>om</strong> 14,879; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjorde 419 <strong>om</strong> 67,942 tons, deraf 412 svenska<br />
<strong>om</strong> 67,222 tons och 7 norska <strong>om</strong> 720 tons.<br />
Travefloden, s<strong>om</strong> under december månad med svårighet hölls öppen för<br />
sjöfarten gen<strong>om</strong> handelskammarens isbrytare, dr numera fullk<strong>om</strong>ligt fri från is.<br />
K<strong>om</strong>munikationen med Malmö och Göteborg uppehålles fortfarande af de halländska<br />
AngbEttarne, s<strong>om</strong> göra 2 à 3 resor i veckan.<br />
Fraktfarten pa de ryska Üstersjöhamnarne, s<strong>om</strong> under de sista månaderna<br />
af förra året var rätt liflig, dr, efter spanmålstullens trädande i kraft från och<br />
med den 1 januari, ytterst flau. I november och december betaltes från Libau,<br />
Reval och Riga 23 h 25 mark pr 4,000 zollpfund för spanmål och 28 h 32<br />
mark för gryn; för närvarande torde 20 mark vara det högsta s<strong>om</strong> kan erhållas<br />
för spanrail.<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.<br />
Det britiske Rige.<br />
Quebec (Canada) den 7 Januar 1880.<br />
S<strong>om</strong> i foregaaende Aar har det svenske Flag kun været svagt repræsenteret<br />
ved Hovedstationen <strong>og</strong> endnu svagere end i <strong>Aaret</strong> 1878, da Antallet var<br />
6 Skibe med Drægtighed 5,640 Tons, mod 4 <strong>og</strong> 2,915 Tons i sidstforlöbne<br />
Aar. Efter de til Dato foreliggende Beretninger synes d<strong>og</strong> et bedre Forhold<br />
at have været tilstede ved Vice-Consulaterne. Samtidig var Stedet besögt af<br />
146 norske Skibe dr. 96,846 Tons mod blot 110 Skibe dr. 59,514 Tons <strong>og</strong><br />
11,757 C<strong>om</strong>mercelxster i <strong>Aaret</strong> 1878, <strong>og</strong> viser saaledes en Forögelse i Antal<br />
af 36 Skibe <strong>og</strong> i Drægtighed af 5 à 5,500 Tons, et Forhold soin ansees saameget<br />
mere tilfredsstillende. naar sees hen til, at alle andre Flag <strong>og</strong> navnlig<br />
det britiske har lidt en tilsvarende Tilbagegang; <strong>og</strong> forsaavidt kan dömmes<br />
efter de til Dato indk<strong>om</strong>ne Beretninger synes et ialfald tilnærmelsesvis ligesaa<br />
tilfredsstillende Forhold at være tilstede ved Viceconsulsstationerne i Almindelighed.<br />
Fragterne holdt sig under hele Sæsonen paa et yderst lavt Standpunkt,<br />
varieret <strong>om</strong>kring i; 3 pr Pet. Std Planker fra Hovedstationen til ledende<br />
Havne i England <strong>og</strong> fra 52 sh. 6 d. til 57 sh. 6 d. paa övrige Havne i<br />
Distriktet. S<strong>om</strong> sædvanlig indtraf d<strong>og</strong> <strong>og</strong>saa i dette Aar en Stigning ved Sæsonens<br />
Slutning, hvorunder n<strong>og</strong>le godt lönnende Befragtninger afsluttedes iblandt<br />
andre af et Par norske Skibe, medens de derimod ikke k<strong>om</strong> n<strong>og</strong>et svensk Skib<br />
tilgode. Det maa derfor desværre antages at Farten kun kan have givet Rederierne<br />
et maadeligt Udbytte, <strong>om</strong> end n<strong>og</strong>le Fordele har været opnaaet ved<br />
formindskede Arbeidsudgifter, hvor<strong>om</strong> mere nedenfor. I denne Forbindelse skal<br />
jeg ei undlade at henlede Opmærks<strong>om</strong>heden paa den herfra under Sæsonen<br />
stærkt tiltagne Bordexport <strong>og</strong> advare mod Antagelse af Befragtninger med<br />
Bord, uden mod en Forögelse af 15 h 20 %, over Fragtsatsen for almindelig<br />
Plankelast. Der maa nemlig, fQruden et yderlig slet Indtagende, paaregnes en<br />
stærk Forögelse i Arbeidsudgifter <strong>og</strong> Tidstab ved Ladning <strong>og</strong> Losning m. m.
4<br />
Blandt svenske Skibe vides ingen Söulykke at være intruffet under Sxso-nen,<br />
<strong>og</strong> ei heller have disse lidt under det under Sæsonen forresten i n<strong>og</strong>en<br />
Grad atter tiltagne Römningsuvvesen.<br />
Et i Sandhed glædeligt Forhold, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> vidner <strong>om</strong> tiltagende Agtpaagivenhed<br />
blandt de norske Skibsförere, er det i usædvanlig Grad indskrænkede Antal<br />
Söulykker, der er indtruffet paa norske Skibe under <strong>Aaret</strong>s Fart. Saaledes er paa<br />
samtlige hertil bestemte <strong>og</strong> afgaaede Skibe, inden canadisk Farvand, kun indtruffet<br />
et Forlis <strong>og</strong> intet Haveni af n<strong>og</strong>en Betydenhed. Et lignende Forhold<br />
synes <strong>og</strong>saa at have fundet Sted, hvad angaaer Farten paa den övrige Del af<br />
Distriktet, hvor kun et Forlis er indtruffet foranlediget ved Stranding, medens<br />
Skibet henlaa paa den aabne Red ved Shinimicas; <strong>og</strong> kun 2 Haverier af n<strong>og</strong>en<br />
Betydenhed begge foranledigede ved Tab af en Del af Riggen, medens de vare<br />
paa Reise fra England. Videre er indtruffet en Condemnation i Havn, foranlediget<br />
dels ved en indtruffet Collision med et andet Fartöi, <strong>og</strong> dels ved<br />
en tidligere Grundstödning.<br />
Römningsforholdene ved Hovedstationen viser derimod et mindre tilfredstillende<br />
Forhold end i de nærmest foregaaende Aar. Saaledes foreligger et<br />
samlet Antal af 72 Desertioner eller 0,74 pr 1,000 Tons mod blot 0,45 i<br />
foregaaende Aar. Af Römningsmændene vare 27 Hjemmeforhyringer. Dette<br />
mindre tilfredstillende Forhold söger rimeligvis sin væsentligste Grund i de<br />
reducerede Hyrer, der have varet gjældende ved Ank<strong>om</strong>sterne, men skyldes<br />
maaske <strong>og</strong>saa for n<strong>og</strong>en Del en mindre Aarvaagenhed af Toldpolitiet, hvis<br />
gamle <strong>og</strong> veltjente Chef ved Sæsonens Begyndelse fratraadte, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> derfor<br />
har været under en ny, mindre erfaren, maaske <strong>og</strong>saa mindre kraftig Bestyrelse.<br />
Samtidig indtraadte <strong>og</strong>saa et nyt Forhold ved Mönstrecontoret, s<strong>om</strong> maaske ei<br />
heller har været uden Indflydelse herpaa.<br />
I Arbeiderforholdene har, s<strong>om</strong> bekjendt, hersket stærk Bevægelse, hvad<br />
navnlig gjælder for de forenede Rigers Skibes Vedk<strong>om</strong>mende, <strong>og</strong> foranlediget,<br />
dels ved det ved Consulatet forinden Sæsonens Begyndelse istandbragte Arrangement,<br />
<strong>og</strong> dels ved senere Begivenheder, nemlig den under Sæsonens siste<br />
Halvdel indtraadte Splittelse i Arbeiderforeningen <strong>og</strong> dermed folgende Reduktien<br />
af Dadönnen. Imidlertid var allerede i Sæsonens förste Del opnaaet at<br />
bryde den Clique af Stuvere eller Contraktörer, der havde forstaaet at tilvende<br />
sig en ubegrænset Tillid blandt vore Skibsförere, s<strong>om</strong> var benyttet til at skrue<br />
Arbeidspriserne op til en urimelig Höide. Ved den s<strong>om</strong> Folge deraf indtraadte<br />
mere frie Concurrence opnaaedes, at disse i sin Almindelighed reduceredes med<br />
<strong>om</strong>kring 50 % af hvad tidligere var gjældende, <strong>og</strong> til hvad var det almindelige<br />
for britiske Skibe. Og hermed var opnaaet alt hvad der fra de forenede<br />
Rigers Standpunkt kan ansees önskeligt eller nödvendigt. Den senere indtrufne<br />
Splittelse i Arbeiderforeningen <strong>og</strong> den medfölgende Reduktion af Daglönnen<br />
er end<strong>og</strong> for en ret Betragtning af de forenede Rigers Interesser beklagelig,<br />
idet den, <strong>om</strong> den bliver vedvarende, vil have til Folge en videre Reduktion<br />
i Fragtsatserne <strong>og</strong> fölgelig ei k<strong>om</strong>me Skibsrederierne tilgode, men tjene<br />
til at lette den canadiske <strong>Handel</strong>sstands • Concurrence paa de forenede Rigers<br />
Markeder <strong>og</strong> i en af deres væsentligste Næringskilder. I Sæsonens siste<br />
Halvdeel blev saaledes Arbeidspriserne reducerede ned til 0,65 doll. pr Pet.<br />
Std Planker <strong>og</strong> 0,45 doll. pr Load Tömmer, hvad rimeligvis ei vil være uden<br />
Indflydelse paa de Fragtsatser, med hvilke Befragtningsmarkedet vil aabnes<br />
ved næste Sæsons Begyndelse. Hvorvidt en Reaktion vil intræde i Arbeiderforholdene<br />
er vanskeligt at danne sig n<strong>og</strong>en Formening <strong>om</strong>, men jeg vil ei<br />
ansee det for usandsynligt, <strong>og</strong> det tör derfor .ej være tilraadeligt ved Befragtninger<br />
for næste Sæson at gaa ud fra Arbeidspriser s<strong>om</strong> förnævnte. Man maa
5<br />
ansee det sow et vel constateret Faktum, at selv med de forinden Splittelsen<br />
gjældende Daglönninger, bör Arbeidsudgifterne ved en Plankelast, skikket til hurtig<br />
<strong>og</strong> bekvem Stuvning, ej overstige 0,'t0 doll. pr Pet. Std, hvortil Stuverlön,<br />
der kan ansættes til 0,15 h 0,20 doll. pr Do. Efter hvad der under Sæsonen<br />
i denne Henseende er opnaaet, vil det staa i Rederiernes <strong>og</strong> Skibsförernes egen<br />
Magt at forebygge en Tilbagevenden til tidligere Tilstande, <strong>og</strong> en direkte Medvirkning<br />
fra Coniulatets Side er dertil fortiden ei hverken önskelig eller nödvendig.<br />
Men jeg maa d<strong>og</strong> i Forbindelse hermed anbefale <strong>og</strong> henstille til Rederiernes<br />
<strong>og</strong> Skibsförernes Overveielse et mere samdrægtigt Arbeide, uden hvilket<br />
det er at befrygte at Stuvernes <strong>og</strong> Contraktörernes Magt atter vil vinde<br />
Overhaand. Betræffende det för <strong>om</strong>handlede Arrangement, finder jeg, da dette<br />
var en Foranstaltning af Consulatet, der<strong>om</strong> forsaavidt at burde afgive Red<strong>og</strong>jöreise,<br />
s<strong>om</strong> til at anföre at, ihvorvel der nok af <strong>og</strong> til hörtes Klager over<br />
Manden, hans Arbeidere <strong>og</strong> Arbeidsmaade, saa tör det d<strong>og</strong> ansees s<strong>om</strong> givet at<br />
hans Arbeide i det Hele taget har været tilfredstillende. Det kan til Bestyrkelse<br />
heraf anföres, dels at samtlige hertil paa anden Reise tilbagevendende<br />
Skibsförere, s<strong>om</strong> havde benyttet ham paa deres förste Reise, ant<strong>og</strong> ham igjen,<br />
<strong>og</strong> dels at medens Gjennemsnitsindtagendet med skaaren Last for samtlige<br />
Skibes Vedk<strong>om</strong>mende viser en Gjennemsnitslast af 73,30 Cubikfod pr Tons Reg.,<br />
giver Resultatet af hans Arbeide paa 10 Skibe 76 Cubikfod pr Do. I Expeditionshurtighed<br />
viser <strong>Aaret</strong>s Resultater en lille Tilbagegang, <strong>og</strong> giver 2,54 Dage<br />
pr 100 Tons Reg., mod 2,44 i Aar.et 1878, <strong>og</strong> 2,54, 2,56, 2,59 <strong>og</strong> 3,77 i<br />
den næstforegaaende Aarrcekke. Aarsagen til denne Tilbagegang er udentvivl<br />
væsentlig at söge i inskroanket Betjening hos Afskiberne, hvorved Expeditionerne i<br />
forskjellige Tilfælde er blevet forsinket, men rimeligvis <strong>og</strong>saa for en Del i Skibenes<br />
mindre Gjennemsnitsdrægtighed (665 Tons, mod 731 Tons i <strong>Aaret</strong> 1878).<br />
Betræffende Udsigterne for næste Sæsons Forretninger maa gjentages, at, da disse<br />
hovedsagelig er beroende paa Stillinger <strong>og</strong> Forholde paa de europæiske <strong>og</strong> navnlig<br />
de britiske Markeder, vil de derfra til enhver Tid foreliggende Oplysninger altid<br />
indeholde Krav paa mere Paalidelighed <strong>og</strong> en bedre begrundet D<strong>om</strong>, end hvad herfra<br />
kan præsteres. At dömme efter de hertil ank<strong>om</strong>ne Beretninger synes der imidlertid<br />
at være godt Haab <strong>om</strong> at et Vendepunkt er naaet i den saa længe herskende<br />
trykkede Tilstand <strong>og</strong> at Udsigterne for Stedets <strong>og</strong> Distriktets <strong>Handel</strong><br />
<strong>og</strong> Skibsfart i den k<strong>om</strong>mende Sæson ere bedre end i flere foregaaende Aar.<br />
Dette har havt til Folge en udvidet Virks<strong>om</strong>hed ved Tömmerhugst, hvor<strong>om</strong><br />
Beretninger er at læse i Dagbladene fra de forskillige Tömmerdistrikter. Angaaende<br />
Beholdninger for Vaarafskibning kan anföres, at disse, <strong>om</strong> end betydelig<br />
indskrænkede fra de nærmest foregaaende Aar, d<strong>og</strong> ere tilstrækkelige til<br />
de Krav, der ville være forhaanden i <strong>Aaret</strong>s förste Ilalvdeel <strong>og</strong> indtil ny Tilförsel<br />
kan indtræffe.<br />
Til Oversigt over Stedets Trælastbedrift i sidste <strong>og</strong> foregaaende Aar tillader<br />
jeg mig at vedlægge et Aftryk af statistiske Opgaver fra <strong>og</strong> med <strong>Aaret</strong><br />
1845 <strong>og</strong> at anföre, at, naar jeg ved disses Samling er gaaet saa langt tilbage<br />
i Tiden, saa er det væsentligt i det Öiemed at erhverve det bedst mulige Materiale<br />
for Slutninger for Fremtiden. Stedets Export har allerede i et længere<br />
Tidsrum været dels i Tilbagegang <strong>og</strong> dels under Overgang fra Skibning i forholdsviis<br />
raa til i mere forædlet Tilstand. Navnlig gjcelder dette Pinearterne,<br />
hvoraf Exporten har været paa sit Höidepunkt i Perioden 1860 til 1864, der<br />
viser en Udskibning af tilsammens 112,271,920 Cubikfod Tömmer <strong>og</strong> 21,983,124<br />
Quebec Standard Planker mod i sidstforlöbne Femaarsperiode 59,705,560 Cubikfod<br />
Tömmer <strong>og</strong> 22,487,962 Quebec Standard Planker, en Tilbagegang der<br />
repræsenter et formindsket Krav paa Skibsrum lig 150 it 160,000 Tons Regi-
6<br />
ster. Og naar sees hen til at Tilbagegangen i denne Artikel har været ved<br />
varende <strong>og</strong> pr<strong>og</strong>ressiv i de foregaaende Perioder, maa det vistnok ansees s<strong>om</strong><br />
givet at denne Tilbagegang ei er blot forbigaaende, hvilket vinder i Bestyrkelse<br />
ved, hvad de bedste <strong>og</strong> paalideligste Authoriteter forklarer <strong>og</strong> s<strong>om</strong> er aecepeteret<br />
s<strong>om</strong> en fuldt bevist Kjendsgjerning, at denne Træart ei er reproduktiv<br />
<strong>og</strong> at efterhaanden s<strong>om</strong> den borthugges vil den ganske forsvinde, et Faktum,<br />
der er af den störste Interesse for de forenede Rigers Skovværdier. En lignende<br />
Tilbagegang er <strong>og</strong>saa bemærkelig i de mindre Artikler Stav <strong>og</strong> Lathwood,<br />
navnlig i sistnævnte, hvorimod den i sidste Femaarsperiode saa stærkt aftagne<br />
Export af Hardwood fra 25,395,429 Cubikfod i Perioden 1870 til 1874,<br />
til blot henved 19 Millioner Do. i Aarrækken 1875 til <strong>1879</strong>, maaske kun<br />
er forbigaaende <strong>og</strong> bör vistnok antages, ialfald for en meget væsentlig Del, at<br />
skyldes de under denne Periode saa langvarig herskende fortrykte Tilstande.<br />
Artikelen »Tamarac», hvoraf intet er udskibet i sidstforlöbne Aar <strong>og</strong> hvoraf der<br />
desuagtet kun haves en Beholdning af 85,727 Cubikfod, antages <strong>om</strong> kort Tid<br />
ganske at vilde forsvinde af Markedet. Den eneste Artikel, hvori en stadig<br />
<strong>og</strong> stærk Forögelse spores er Spruce Planker, hvortil kan ansættes under Perioden<br />
at være opstaaet et foröget Krav paa Skibsrum lig 70,000 Tons Reg. med<br />
hvilket Tal derfor foranstaaende formindskede Krav paa Skibsrum modificeres <strong>og</strong><br />
reduceres til 80 h 90,000 Tons, der udgjör <strong>om</strong>trent 13 % af det under Perioden<br />
1860 til 1864 i Stedets Forretninger benyttede Skibsrum.<br />
'W. A. Schwartz.<br />
Wien den 5 januari 1880.<br />
Österrike-Ungern.<br />
(Årsberatteise för <strong>1879</strong>.)<br />
Om man betraktar det nyss tillandagångna året i dess företeelser och verkningar<br />
ur ekon<strong>om</strong>isk synpunkt ; k<strong>om</strong>mer man till ett på det hela taget ganska<br />
otillfredsstallande resultat. Detsamma liknade sina föregångare med hansyn till<br />
overksamheten på handelns och industriens <strong>om</strong>råden, det utmarkte sig derjemte<br />
gen<strong>om</strong> en öfver 4stan hela monarkien sig strackande missvaxt, s<strong>om</strong> föranledde<br />
vårt eljest i h<strong>og</strong> grad spanmålsexporterande land att importera. Om det likval<br />
och trots denna olycka, s<strong>om</strong> vi för öfrigt dela med nastan hela Europa, mot<br />
årets slut utvecklade sig å börserna en lika sa plötslig s<strong>om</strong> intensiv tendens,<br />
sd får man söka anledningen hartill i två orsaker, hvilka, <strong>om</strong> de ock ej beteekna<br />
en fullstandig förbattring af de ekon<strong>om</strong>iska förhållandena, likval skulle<br />
kunna utgöra början till den lange vantade forandringen. Hvad försynen nekade<br />
Europa gaf den norra Amerika i ut<strong>om</strong>ordentligt mått, och detta land fick den<br />
afundsvärda uppgiften att afhjelpa Europas brist. Med vanlig drift och kraft<br />
uppfattade Amerika sin uppgift och satte den i verket. Den rika klingande<br />
belöning, det fick i utbyte, framkallade på andra sidan Atlanten en utornordentlig<br />
affarsverksamhet men också ut<strong>om</strong>ordentliga behof. De senare gallde isynnerhet<br />
jern och företradesvis jernvägsskenor, och då dessa t<strong>og</strong>os från Europa<br />
blefvo ej blott alla lager upprymda utan ny vara måste tillverkas i stora (Ivantiteter<br />
och till fördelaktiga pris. Till följd haraf stego jernprisen tifverallt och<br />
man hade all anledning att förespå jernindustrien gryningen af en battre konjunktur,<br />
af hvilken då jemval de österrikiska jernverken skulle få sin andel.
7<br />
alldenstund man ju bör kunna antaga att den under åratal inskrankta inhemska<br />
förbrukningen slutligen måste lemna plats för ett ökadt behof, i synnerhet s<strong>om</strong><br />
i Österrike förestår byggandet dels af en hel serie lokalbanor dels af en stor<br />
bana af internationel betydelse. Förut<strong>om</strong> den lifgifvande impuls, detta sakernas<br />
lage gifvit vår börs, verkar afven penningemarknadens stallning att uppmuntra<br />
till foretag af spekulativ natur. Efter att i åratal hafva hållit på dermed<br />
äro s<strong>om</strong>liga slutligen trötta på att fortfarande hafva sina kapital stående<br />
mot låg ranta i banker och sparbanker, och i det de söka annan placering deltaga<br />
de i den redan befintliga rörelsen, hvarigen<strong>om</strong> den uppåtgående tendens<br />
framkallas s<strong>om</strong> sedan någon tid förefunnits. Med ett återupplifvande af effektmarknaden<br />
alb val ej alit det onda öfverståndet, men liks<strong>om</strong> den väsentliga<br />
.olyckan krisåret 1873 utgick från börsen kan man kanske anse den der nu<br />
mtradda förbattringen sås<strong>om</strong> en återgång till battre allmänna förhållanden.<br />
Innan jag efter dessa inledande anmarkningar öfvergår till enskildheterna<br />
måste jag erinra <strong>om</strong> en för Österrikes inre politik betydelsefull tilldragelse,<br />
hvilken utmärker innevarande parlamentssession. Det var den nuvarande ministèren<br />
förbehållet att förmå de representanter af den ezechiska nationaliteten,<br />
hvilka sedan fiera år afhållit sig från de parlamentariska arbetena, att återintrada<br />
i representantförsamlingen; härigen<strong>om</strong> åstadk<strong>om</strong>s ett parlament s<strong>om</strong> i sig<br />
uppt<strong>og</strong> representanter för alla kronländerna.<br />
Af de forslag, regeringen framlagt under innevarande session, har ett af<br />
•de vigtigaste, varnepligtslagen, antagits i öfverensstammelse med regeringens önskan,<br />
dock icke utan hard strid. Likaledes äro redan afgjorda frågorna <strong>om</strong> de<br />
ockuperade länderna Bosniens och Herzegovinas inbegripande i det österrikiskungerska<br />
tullförbundet samt <strong>om</strong> upptagande af Dalmatien, Istrien och staden<br />
Brody, hvilka hittills vant. uteslutna. Det ar numera endast städerna Triest<br />
.och Fiume s<strong>om</strong> aro frihamnar, och man torde kunna antaga att dessa båda<br />
städers undantagsställning i detta afseende m<strong>om</strong> en icke alltför aflägsen framtid<br />
torde k<strong>om</strong>ma att upphöra. För Bosnien och Herzegovina innebar naturligtvis<br />
.anslutningen till det österrikisk-ungerska tull<strong>om</strong>rådet antagandet af en hel mangd<br />
,österrikiska lagar och författningar: österrikisk myntfot, österrikiskt mått- och<br />
vigtsystem, statsmonopol på tobak och salt, skatt på 61, bränvin och socker o. s. v.<br />
Den framlagda budgeten för dr 1880 slutar med en brist på 12,700,000<br />
gulden, och framlade finansministern samtidigt lagförslag rörande nya skatter<br />
aer förhöjning af de förut befintliga till betackande af denna brist. Antagugen<br />
k<strong>om</strong>mer dock Oven detta årets penningebehof att fyllas gen<strong>om</strong> en kreditoperation<br />
; det definitiva ordnandet af jemvigten i statens hushållning, hvilket<br />
skulle ske samtidigt med en påtankt myntreform, torde väl först langre fram<br />
k<strong>om</strong>ma till stand.<br />
Ett annat vigtigt lagförslag ar det <strong>om</strong> de förmåner s<strong>om</strong> skola beviljas för<br />
byggande af lokalbanor, hvilka ansluta sig till stambanor. Dylika bibanors betydelse<br />
är ,obestridlig och mångfaldiga slidl tala för desammas byggande. Afsedt<br />
från de lokala trafikintressena kunna stambanorna, till hvilka de föra trafik,<br />
ej annat tn vinna, och jemväl jernvägsbyggandet, s<strong>om</strong> så lange legat nere, kan<br />
hoppas på att derigen<strong>om</strong> få nytt lif. Regeringen vill för öfrigt icke öfvertaga<br />
någon allmän forpligtelse till pekuniärt understöd, utan har endast för afsigt<br />
att bevilja lättnader vid byggandet och vid trafiken, äfvens<strong>om</strong> skattelindringar.<br />
Pekuniärt understöd dr dock icke i princip uteslutet, utan kan i det ena eller<br />
andra fallet beviljas.<br />
Förut<strong>om</strong> lokalbanorna torde val byggandet af den så kallade Arlberg-banan<br />
Th<strong>om</strong> en ej alltför aflägsen framtid k<strong>om</strong>ma att sättas i verket; denna bana har<br />
sin stora betydelse afven långt ut<strong>om</strong> Österrikes griinser; sarskildt k<strong>om</strong>mer den
8<br />
att inverka på Österrike-Ungerns exportförhållanden vesterut och företrädesvis<br />
till Schweitz och Frankrike. Arlberg-banan k<strong>om</strong>mer att föra de varor rakt<br />
vesterut s<strong>om</strong> förut fingo gå i en stor krok gen<strong>om</strong> Baiern ; banan går igenorn<br />
en del af Tyrolen och Vorarlberg, den skall börja i Innsbruck och sluta i<br />
Bludenz. Gen<strong>om</strong> utförandet af denna bana skulle Österrike-Ungern i sin beröring<br />
med vestra Europa kunna frigöra sig från Tysklands tariffpolitik. Förverkligandet<br />
af detta bade svåra och kostsamma foretag beror nu hufvudsakligen<br />
på den beredvillighet att deltaga i <strong>om</strong>kostnaderna s<strong>om</strong> kan finnas hos Ungern,<br />
hvilket land sås<strong>om</strong> exporterande borde hysa stort intresse härför.<br />
I Ungern kan man sagas förra året hafva haft fullständig missvdxt, under<br />
det att af öfriga österrikiska kronländer Böhmen, Öfre Österrike, Salzburg och<br />
Bukovina hade fullt medelmåttig skörd af hvete och råg samt Steiermark medelmåttig<br />
skörd af korn. Deremot var skörden i en stor del af Galizien dålig, under<br />
det att i Mähren, Schlesien och den österrikiska kuststräckan rådde fullk<strong>om</strong>lig<br />
missvitxt, s<strong>om</strong> till och med påkallade regeringens mellank<strong>om</strong>st.<br />
Med slutet af <strong>1879</strong> tilländagick den traktat mellan Osterrike och Tyskland<br />
s<strong>om</strong> fOrlänade hvardera landet likställighet med den mest gynnade nation,<br />
utan att det k<strong>om</strong>mit till något definitivt handelsfördrag de båda länderna emellan.<br />
I sista stunden förlängdes traktaten pd ett halft dr med undantag för vissa<br />
artiklar. Beklagligtvis upphäfdes äfven den punkt s<strong>om</strong> tryggade österrikiska<br />
jernvägsvagnar för att blifva tagna i beslag i Tyskland. I nästa månad skola<br />
underhandlingar öppnas rörande en definitiv handelstraktat mellan Österrike-<br />
Ungern och Tyskland, och är det af största vigt för våra handelsintressen att<br />
ändtligen en gång få denna fråga definitivt afgjord. De tullsatser, Tyskland<br />
antagit för vissa af våra utförselsartiklar, hota vår export på ett betänkligt sätt.<br />
Så är t. ex. förhållandet med glasindustrien ; betydande affärer i glas gjordes<br />
nämligen förut i Tyskland, men sedan tullen derstädes höjts för hvita glasvaror<br />
från 8 till 22 mark blir det <strong>om</strong>öjligt att dermed fortsätta. Under sådana <strong>om</strong>ständigheter<br />
dr det helt naturligt att tyska glasfabrikanter förbereda sig på en<br />
ökad tillverkning och att böhmiska glasarbetare flytta öfver till Tyskland. Å<br />
andra sidan torde upphörandet af handeln med appreterade tyger hafva till följd<br />
att tyska tryckeri- och färgeri-etablissement inrätta filialer i Østerrike, och<br />
elsassiska firmor lära redan hafva sandt utskickade hit för att taga reda på<br />
förhållandena.<br />
Äfven den provisoriska handelskonventionen med Frankrike, s<strong>om</strong> gick till<br />
ända med årets slut, har förnyats och det ph obestämd tid. En definitiv uppgörelse<br />
var <strong>om</strong>öjlig bland annat derför att Frankrikes auton<strong>om</strong>a tull-tariff icke<br />
var färdig. Alfred von Kendler.<br />
Genua den 7 januari 1880.<br />
Italien.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet dr <strong>1879</strong> framgår af följande<br />
siffror:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo fran Sverige med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
» utrikes orter med last 11 »<br />
Fran » afgingo till 6 » ))<br />
641 tons.<br />
3,930 »<br />
2,027 »,
9<br />
Fran distriktet afgingo till utrikes orter i barlast 9 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,737 tons<br />
Till )) ank<strong>om</strong>mo fran Norge med last 20 norska )) )) 4,711 »<br />
» » )) utrikes orter med last 28 » » » 12,901 »<br />
Fran » afgingo till » » 12 » » » 3,983 »<br />
» )) » e » i barlast 35 0 )) » 13,153 ))<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 62 <strong>om</strong> 22,183<br />
tons, deraf 14 svenska <strong>om</strong> 4,571 tons och 48 n.orska <strong>om</strong> 17,612 tons; antalet<br />
med lastafgångna fartyg utgjorde 18 <strong>om</strong> 6,010 tons, deraf 6 svenska <strong>om</strong><br />
2,027 ocli 12 norska <strong>om</strong> 3,983 tons.<br />
Bruttobeloppet af inseglade frakter utgjorde för svenska fartyg 198,180<br />
lire och för norska 924,750 lire; allt för ank<strong>om</strong>mande fartyg. Frakterna för<br />
de utgående fartygen utgjorde 34,500 francs för de svenska och 6'3,500 francs<br />
för de norska.<br />
Införseln från Sverige med 3 svenska, 2 norska och 2 främmande fartyg,<br />
<strong>om</strong> tillsammans 1,7707, tons, bestod af 2,780 9/12 tolfter 3X9 plankor, 238<br />
bjelkar, 30 spiror, 306 tons stå'ngjern, 1,100 tunnor tiara samt dtskilliga partier<br />
smältstycken, sömjern och stångjern <strong>om</strong> tillsammans 1,000 tons, infördt<br />
med ångbåt via Hamburg och England. Priset på 3X 9 furuplankor är <strong>om</strong>kring<br />
45 francs pr tolft 14 fots maskinså'gade och 37 h, 39 francs för handsågade.<br />
Här finnes för närvarande icke mycket Ostersjö-virke; den nordamerikanska<br />
pitchpine konkurrerar fortfarande och hotar att undantränga våra plankor.<br />
Fran Norge infördes med 20 norska, 2 svenska och 12 främmande fartyg,<br />
<strong>om</strong> tillsammans 6,896 tons, 195,442 v<strong>og</strong> stockfisk, 17,820 v<strong>og</strong> klippfisk, 1,321<br />
tunnor tran och 600 tunnor tjära; förut<strong>om</strong> <strong>om</strong>kring 11,000 v<strong>og</strong> »Rundfisk»<br />
och <strong>om</strong>kring 500 tunnor tran med ångfartyg via Hamburg. Priset på »Rundfisk»<br />
holl sig mellan 80 och 85 lire pr 100 kil. för prima bergensisk sorterad<br />
vara och 70 h 75 lire för fisk från Finnmarken.<br />
Skörden af nästan alla produkter bief förra året mycket dålig, och allm<strong>og</strong>en<br />
k<strong>om</strong> derigen<strong>om</strong> i en ganska svår belägenhet. Stora qvantiteter födoämnen,<br />
hufvudsakligen hvete och majs, måSte förskrifvas från utlandet, och<br />
detta föranledde en stegring af agiot på guld från 10 till 15 %, äfvens<strong>om</strong> af<br />
alla främmande kurser. Nu har agiot dock nedgått till 12 1/2<br />
Helsotillståndet var godt hela året.<br />
Mowinekel.<br />
Cagliari den 15 januari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet år <strong>1879</strong> framgår af följande<br />
siffror:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong> fran Sverige med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 269 tons<br />
» )) » utrikes orter med last 2 » » ),) 568 »<br />
» » » » )) i barlast. 11 » » 3,570 »<br />
Fran » afgingo till Sverige med last 15 » » » 4,476 »<br />
» » » utrikes orter med last 4 )) » 1,316 »<br />
Till » ank<strong>om</strong> fran Norge med last 1 norskt » » 367 »<br />
o » » » utrikes orter med last 6 » » 2,284 »<br />
» 0 » » i barlast_ 3 » » » 997 »<br />
Fr»an » afgingo till Norge med last 6 » » » 2,023 »<br />
» » ) utrikes orter med last 2 » » » 845 »<br />
0 » » 0 » i barlast 3 "' » 0 » 1,217 »
10<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 10 <strong>om</strong> 3,488 tons,<br />
deraf 3 svenska <strong>om</strong> 837 tons och 7 norska <strong>om</strong> 2,651; antalet med last afgångna<br />
fartyg utgjorde 27 <strong>om</strong> 8,660 tons, deraf 19 svenska <strong>om</strong> 5,792 och 8<br />
norska <strong>om</strong> 2,868 tons.<br />
De Förenade rikenas handel och skeppsfart på distriktet under förlidet<br />
har vant i aftagande, ty saltet, s<strong>om</strong> betraktas sås<strong>om</strong> platsens hufvudexportartikel,<br />
hade liten efterfrågan, till följd af dess höga pris, s<strong>om</strong> noterades från<br />
16 till 12,50 lire pr metrisk ton långsidan fartyget; det senare priset är ännu<br />
rådande.<br />
Dessa höga pris hafva sin orsak i den knappa skörden a fiera andra saltplatser,<br />
och- i de stora leveransförbindelser saltbolaget ingått med italienska<br />
regeringen.<br />
Saltskörden uppskattas till 150,000 tons.<br />
Saltutförseln har under året vant följande:<br />
med svenska fartyg 8,714 tons<br />
» norska 2,974 »<br />
» ryska 5,654 »<br />
» italienska fartyg till utrikes orter 14,043 »<br />
» engelska fartyg 3,466 »<br />
» franska 311 »<br />
• italienska fartyg till Italien _ 61,722<br />
96,884 tons.<br />
-<br />
Den inseglade bruttofrakten utgjorde för de till distriktet ank<strong>om</strong>na svenska<br />
fartygen 30,356 lire, för de afgångna 110,241 lire, ach för de ank<strong>om</strong>na norska<br />
51,522 lire, för de afgångna 42,665 lire.<br />
Den direkta importen från de Förenade rikena ir fortfarande af ringa<br />
betydenhet.<br />
Importen från Sverige var under året endast 185 stand. trävirke. S<strong>om</strong><br />
behållningen af travaror från foregående dr är för platsen betydlig torde efterfrågan<br />
blifva ringa.<br />
Fran Norge infördes med norskt farty-g 500 tons is.<br />
När alla under arbete varande jernbanar blifva färdiga, och den allt mera<br />
sig ökande befolkningen kan öfvervinna klimatets af sumpiga och stillastående<br />
vatten förorsakade osundhet k<strong>om</strong>mer grufdriften att betydligt tilltaga.<br />
En af de <strong>om</strong>ständigheter s<strong>om</strong> haft stort inflytande på klimatets förbättrande<br />
har vant grufdriften i större skala.<br />
Man har erfarit att i de grufvor, der i början många af arbetarne d<strong>og</strong>o<br />
till följd af febern, nu i stället tusentals arbetare äro sysselsatta, utan att vara<br />
hemsökta af sjukd<strong>om</strong>sfall.<br />
Anläggning af hospital och andra dylika inrättningar vid grufvorna hafva<br />
afven bidragit att minska verkan af malarian.<br />
Exporten under året utgjordes af blymalm 24,000 tons, zinkmalm 42,000.<br />
Akerbruket var under året föga gifvande; spannmålsskörden var knapp.<br />
Derma produkt är eljest en bland öns mest vinstbringande, 136 befinner sig,<br />
landet till följd af många års dåliga skördar och gen<strong>om</strong> de höga skatter, hvarmed<br />
den åkerbrukande klassen är betungad, i en allt annat an god ekon<strong>om</strong>isk<br />
ställning.<br />
Vinskörden var temligen god, och har Phylloxeran här annu icke försports.
Frakterna s<strong>om</strong> under året erbjödos voro rnycket låga, nämligen:<br />
11<br />
till Östersjön 25 h 30 öre pr kubikfot salt,<br />
från ,t 3, 5 sh. 3, 10 sh. pr Pet. Stand.,<br />
till England .. _ _ _____ _ _____ 0, 16 sh. pr ton,<br />
från ,t 0, 13 sh. pr ton,<br />
till Förenta staterna 0, 8 sh. pr ton,<br />
från 23 cents pr låda petroleum.<br />
Agio för guldmyntet vexlade Indian 10 och 13 %.<br />
Kursen vexlade för Paris: lire 110 à 113 pr 100 frs; för London: lire<br />
27,50 à 28,50 pr och för Hamburg: lire 132 à 135 pr 100 reichsmark.<br />
Bilbao den 15 Januar 1880.<br />
Spanien.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong>.)<br />
P. Pernis.<br />
De Forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar<br />
af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 13 svenske Fartöier dr. 3,324 Tons<br />
» » » » Udlandet » 7 » » » 2,478 »<br />
Fra » afgik til Sverige i Ballast 3 » » )) 979 »<br />
» » )) » Udlandet med Ladning 14 » » » 4,130 »<br />
» » ) i Ballast 3 » » » 693 »<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra Norge med Ladning 82 norske » » 16,470 »<br />
)) )) )) » Udlandet med Ladning 95 » » » 28,354 »<br />
» » » » » i Ballast 6 » » » 1,261<br />
Fra » afgik til Norge i Ballast 23 » » » 5,298 »<br />
» » » » Udlandet med Ladning 101 » » » 28,384 »<br />
» » » » » i Ballast 62 » » » 13,371 »<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 197<br />
dr. 50,626 Tons, hvoraf 20 svenske dr. 5,802 <strong>og</strong> 177 norske dr. 44,824 Tons;<br />
Antallet med Ladning afgaaede Fartöier udgjorde 115 dr. 32,514 Tons, hvoraf<br />
14 svenske dr. 4,130 <strong>og</strong> 101 norske dr. 28,384 Tons.<br />
Ind- <strong>og</strong> udgaaende Fragt for de svenske Fartöier belöb sig tilsammen- til<br />
120,269 Kr. mod 125,700 i 1878.<br />
Den optjente ind- <strong>og</strong> udgaaende Fragt for de norske Fartöier belöb sig<br />
tilsammen til 1,106,329 Kr. mod 914,408 i 1878.<br />
Fragter. Trælastfragterne paa Distriktet (Nordspanien) fra den botniske<br />
Bugt, stode i <strong>1879</strong> paa et endnu lavere Standpunkt end i 1878, nemlig: gjennemsnitlig<br />
65 Francs med 5 pr Petersburg Stand. Fra de Forenede Stater<br />
betaltes i Fragt for Petroleum 4 sh. 6 d. h 5 sh., <strong>og</strong> for Kornvarer fra<br />
6 til 7 sh. sterl. pr Qvarter. Klipfiskefragterne fra Norge holdt sig for Dampskibe,<br />
hvoraf beskjæftigedes 90 %, i 8 h 9 <strong>og</strong> for Seilskibe i 6 Realer Vellon<br />
pr Qvintal af 3 V<strong>og</strong>er = 108 R. Udfragter fra Bilbao gaves næsten hele
12<br />
<strong>Aaret</strong> igjennem især til England med Jernmineral, imedetis fra Distriktets övrige<br />
Havne, Störstedelen af de Forenede Rigers Fartöier, af Mangel paa Fragt,<br />
maatte gaa bort i Ballast. For Havne paa den engelske Östkyst betaltes 9 <strong>og</strong><br />
til Bristoleanalen 8 sh. sterl. pr Ton. Man er begyndt herfra at exportere<br />
Jernmalm til de Forenede Stater, <strong>og</strong> lastedes flere af de forenede Rigers Fartöier<br />
dermed til New-York i <strong>1879</strong> til 12 sh. Steil pr Ton, hvilket for Skibe„<br />
s<strong>om</strong> gaa derhen fragtsögende, er langt fordelagtigere end at seile over Atlanterhavet<br />
i Ballast fra Europa.<br />
Import. Fra Sverige indförtes til Distriktet i <strong>1879</strong> i Svenske Fartöier:<br />
1,537 Petb. Stand. Trælast til en Netto Værdi af Kr. 261,290<br />
<strong>og</strong> i norske <strong>og</strong> fremmede Skibe:<br />
5,694 Petb. Stand. Trælast til en Netto Værdi af D 967,980<br />
Fra Norge indförtes i norske Fartöier:<br />
tilsammen for Kr. 1,229,270<br />
698,322 V<strong>og</strong>er Klipfisk, 3,541 Tönder R<strong>og</strong>n, 72 do. Tran,<br />
522 Petb. Stand. Trælast <strong>og</strong> 460 Tons Is til Netto<br />
Værdi af Kr. 3,717,966<br />
<strong>og</strong> i svenske <strong>og</strong> fremmede Skibe 117,319 V<strong>og</strong>er<br />
Klipfisk 586,595 Kr. 4,304,561<br />
<strong>og</strong> altsaa ialt fra de forenede Riger for Kr. 5,533,831<br />
mod i 1378 fra Sverige _________ . ..... 952,020<br />
<strong>og</strong> fra Norge D 4,940,400<br />
tilsammen for Kr. 5,892,420<br />
s<strong>om</strong> er for 358,589 Kroner mindre end i 1878, hvilket har sin Grund i en<br />
lavere Klipfiskepris af 20 Realer Vellon pr Qvintal, <strong>og</strong> det uagtet at Importen<br />
fra Norge af Klipfisk var langt större til Distriktet i <strong>1879</strong>.<br />
Af Trælast indförtes:<br />
7,231 Petb. Stand. fra Sverige,<br />
522 D D Norge,<br />
1,264 » » russisk Finland,<br />
236 östersöiske Havne i Tydskland<br />
<strong>og</strong> 430 D de Forenede Stater,<br />
tilsammen 9,683 Petb. Stand. til Distriktet i <strong>1879</strong>.<br />
I 1878 belöb Importen sig til 8,750 Petb. Stand. Forögelsen i <strong>1879</strong><br />
maa tilskrives de höist moderate Priser i Produetionslandene <strong>og</strong> de usædvanlige<br />
lave Fragter derfra. Forbruget var i <strong>1879</strong> större end i 1878, men alligevel<br />
ere Beholdningerne her i Distriktet temmelig store, saa at det ikke er sandsynligt<br />
at de nu gjoeldende Priser af 1 Real Vellon 30 cts pr löbende Fod<br />
3" X 9" Furuplanker <strong>og</strong> 5 Realer Vellon pr Cubikfod Bjælker ville tage n<strong>og</strong>en<br />
Faveur; d<strong>og</strong> afhænger jo dette meget af hvorledes Priserne i Aar k<strong>om</strong>me at<br />
stille sig, især i Sverige.<br />
Af Klipfisk indförtes fra Norge til Distriktet 815,641 V<strong>og</strong>er mod 712,571<br />
i 1878. Fra Island, Færöerne, Shetlandsöerne <strong>og</strong> Newfoundland importeredes<br />
197,260 mod 206,232 V<strong>og</strong>er i 1878. Ialt af Klipfisk indförtes altsaa i <strong>1879</strong><br />
til dette Consulatdistrikt lidt over en Million V<strong>og</strong>er, hvilken er den störste
13<br />
Import s<strong>om</strong> n<strong>og</strong>ensinde har fundet Sted dertil, <strong>og</strong> upaatvivlelig den allerstörste<br />
til hvilkets<strong>om</strong>helst andet Land baade i <strong>og</strong> udenfor Europa. Af denne storartede<br />
Indförsel falder fire Femtedele alene paa Norge. Da Klipfisken spiller<br />
Hovedrollen blandt dets Fiskeproducter, vil jeg tillade mig iaar at udtale mig<br />
mere end almindelig der<strong>om</strong> <strong>og</strong> for tillige derved at henlede der Opmærks<strong>om</strong>heden<br />
paa hvad, s<strong>om</strong> efter mine Auskuelser, har givet Anledning til de store<br />
Tab, s<strong>om</strong> man i de sidste to Aar har lidt derpaa. Min 33-aarige praktiske<br />
Erfaring •i Klipfiskehandelen her i Landet <strong>og</strong> min Iver for hvad, s<strong>om</strong> kan være<br />
til Bedste <strong>og</strong> Fremme for de forenede Rigers <strong>Handel</strong> <strong>og</strong> Skibsfart, lader mig<br />
nære Haab <strong>om</strong> at man vil lytte til mine velmente Bemærkninger. Ikke alene<br />
Pligt s<strong>om</strong> de forenede Rigers Consul byder mig at k<strong>om</strong>me frem dermed under<br />
enhver Omstændighed; men nu, efter Oprettelsen i Bergen af »Selskabet til<br />
Fremme for Fiskerierne <strong>og</strong> disses Producter» med Afdelinger i flere Byer paa<br />
Vestkysten i Norge, saameget mere, idet jeg er fast overbevist <strong>om</strong>, at de ikke<br />
alene ville bifalde, hvad jeg vil tillade mig at tilkjendegive, men <strong>og</strong>saa mere<br />
directe rette paa, hvad s<strong>om</strong> efter min Formening s<strong>om</strong> sagt i de sidste to<br />
Aar har været til stor Skade for den norske Klipfiskehandel.<br />
Det er en Kjendsgjerning at Klipfiskens Qvalitet Aar for Aar bliver<br />
værre, s<strong>om</strong> naturligvis har sin Grund i en mindre end <strong>om</strong>hyggelig Behandlingsmaade<br />
under dens Tilvirkning. Folgen deraf er„ at Varen ikke alene k<strong>om</strong>mer<br />
slettere frem, end da den indskibedes, til de Markeder hvor den skal realiseres;<br />
men <strong>og</strong>saa efter at henligge der magasineret i en meget kort Tid bliver middet<br />
<strong>og</strong> sort — ofte efter kun 8 à 14 Dages Forlöb —, s<strong>om</strong> nöder Indehaverne<br />
til at sælge den hi tout prix <strong>og</strong> hvoraf resulterer fölelige Tab. Det er især<br />
ved Saltningen <strong>og</strong> Törringen, det gjælder <strong>om</strong> at være <strong>om</strong>sorgsfuld <strong>og</strong> af alle<br />
Kræfter söge at forhindre, at Fisken henligger dagevis uden at k<strong>om</strong>me i Salt.<br />
Opflwkning <strong>og</strong> Udvaskning maa det være en let Sag at varetage bliver gjort<br />
med Omhyggelighed, <strong>og</strong> hvad Saltningen angaaer, da er jeg tilböielig til troe,<br />
efter saa ofte at see saltbrændt Fisk, at man i Norge benytter al Slags Salt,<br />
<strong>og</strong> salter Fisken med S:t Ybes <strong>og</strong> Middelhavs Salt alene, s<strong>om</strong> ere Sorter altfor<br />
stærke <strong>og</strong> grove, naar de ikke blandes med Lissabon, Figueira, Cadiz eller<br />
fransk Salt; — det mest anbefalelsværdige vilde være at bruge disse Sidste alene.<br />
Dernæst perses (presses) ikke Fisken nok, s<strong>om</strong> har tilfölge at den ikke bliver<br />
sau tör, s<strong>om</strong> den bör være, hvilket Producenten i Almindelighed ikke bryder sig<br />
<strong>om</strong> ; tvertimod gaaer han ud fra, at det er ham <strong>om</strong> at &Ore at faae saa stor<br />
Nrwat i Klipfisk ud af sin tilvirkede Fisk s<strong>om</strong> mueligt uden at bryde sig <strong>om</strong><br />
den Skade, s<strong>om</strong> derved opstaaer for Kjöberen eller Afskiberen. For at forhindre<br />
dette gives ingen anden Udvei, end at man i Norge ikke mere, s<strong>om</strong> i<br />
de sidste Aar, kun betaler 10 à 20 Ore for mindre god <strong>og</strong> slet end for virkelig<br />
god <strong>og</strong> vel tilvirket Vare pr V<strong>og</strong>, istedetfor at Forskjellen bör være fra<br />
1 til 2 Kroner eller derover, thi paa disse Markeder, naar god Klipfisk f. Ex.<br />
gjælder gjennemsnitlig 150 Realer Vellon, er man nödt til at sælge slet tilvirket<br />
Vare fra 120 ned til 90 Realer Vellon pr Qvintal <strong>og</strong> altsaa med en<br />
större Forskjel end 2 Kroner pr V<strong>og</strong>. Heller ikke vil jeg undlade her at<br />
beröre, at da Klipfiskeforretningen <strong>og</strong>saa s<strong>om</strong> Folge af Varens slette Qvalitet<br />
er gaaet over i de sidste to Aar for en stor Del fra Ordres til Norge for<br />
spansk Regning, til Consignationer for norsk Regning, er det ikke til saa liden<br />
Skade for vedk<strong>om</strong>mende Afskibere der, at de fordele dem paa disse Markeder<br />
paa alt for mange Hænder, s<strong>om</strong> ved Salget naturligvis foröger Concurrencen.<br />
Desuden maa jeg tilraade, at man i Norge söger at forhindre at den ene Dampskibsladning<br />
efter den anden bliver afskibet til de nordspanske Markeder i alt<br />
for kort Mellemtid <strong>og</strong> kan jeg heller ikke undlade apt bemærke, at Markedet
14<br />
i Santander ikke taaler saa store Tilförsler s<strong>om</strong> i <strong>1879</strong>, da dets Provinds <strong>og</strong><br />
Indland i öcon<strong>om</strong>isk Henseende er mindre favoriseret end Bilbao, de baskiske<br />
Provindser <strong>og</strong> övrigt nærmeste Indland her, s<strong>om</strong> Rioja, Navarra <strong>og</strong> Aragonien.<br />
Naar man vil sammenligne Resultaterne fra Bilbao med de fra Santander, k<strong>om</strong>mer<br />
man til den Erfaring at disses ere ringere.<br />
Gjennemsnitsprisen paa norsk Klipfisk var i 1878 170 Realer Vellon,<br />
imedens den i <strong>1879</strong> ikke kan sættes höiere end 145 Realer VeIlon, s<strong>om</strong> kun<br />
giver et Resultat af Kr. 4,50 pr V<strong>og</strong>, <strong>og</strong> naar derfra gaaer Skibnings<strong>om</strong>kostningerne<br />
i Norge, er Tabet til et Kostende s<strong>om</strong> iaar af 5 Kroner pr V<strong>og</strong>,<br />
betydeligt.<br />
Beholdningerne af norsk Klipfisk i Santander <strong>og</strong> her belöbe sig nu til ca.<br />
22,000 Qvintaler eller 66,000 V<strong>og</strong>er. Af Islands- Færö- <strong>og</strong> Shetlandsfisk<br />
findes ca. 7,000 Qvintaler. Afsætningen til sidste Jul var i den Grad ringe,<br />
at man ikke kan erindre en mindre, <strong>og</strong> vedbliver desværre denne Flaubed.<br />
Aarsagen dertil er især det store Fiskene af den udmærkede Fisk >Aresugo»,<br />
s<strong>om</strong> foregaaer paa disse Kyster i de sidste to Maaneder, <strong>og</strong> da Kulden, s<strong>om</strong> i<br />
Vinter gjör sig gjældende her, favoriserer Forsendelsen til Indlandet, s<strong>om</strong> skeer<br />
pr Jernbane, prefereres den for Klipfisk. Prisen for god 1ste Sort norsk<br />
Klipfisk kan ikke noteres höiere end 154 A, 156 Realer Vellon, med Afslag af<br />
it 10 for 2den <strong>og</strong> atter 8 à 10 Realer Vellon pr Qvintal for 3die Sort.<br />
Ringere Sorter <strong>og</strong> middet Fisk sælges fra 130 ned til 110 Realer Vellon pr<br />
Qvintal. Den islandske Klipfisk, s<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa iaar var vel tilvirket, gjoelder<br />
166, 156 <strong>og</strong> 146 Realer Vellon for iste, 2den <strong>og</strong> 3die Sort henholdsvis.<br />
Shetlands- <strong>og</strong> Færöfisken var mindre end god. Bedste Iste Sort deraf betales<br />
med 200 Realer Vellon, men ringere Qvaliteter, hvoraf bestaaer det meste ;<br />
betinger med Vanskelighed fra 150 ned til 120 Realer Vellon. Af Newfoundlandsfisk<br />
ank<strong>om</strong> til hele Distriktet i Löbet af <strong>1879</strong> kun to smaa Ladninger.<br />
Forbruget deraf i Nordspanien er saagodts<strong>om</strong> ophört; den norske Fisk har<br />
aldeles fortrængt den, <strong>og</strong> kun til langt lavere Priser end for denne kan en<br />
eller to Ladninger sælges i Löbet af et Aar <strong>og</strong> det med Vanskelighed. Det »<br />
er mindre end heldigt at Fasten iaar begynder tidligere end sædvanligt, thi<br />
naar denne er forbi aftager Salget i væsentlig Grad lige indtil den Tid, at den<br />
nye Klipfisk fra Norge k<strong>om</strong>mer i Markedet her. Udsigterne til n<strong>og</strong>en Bedring<br />
i Omsætningen af denne Artikel paa disse Markeder ere derfor lidet lovende,<br />
<strong>og</strong> hvad Priserne angaaer frygter jeg for at de ville gan endnu lavere, s<strong>om</strong><br />
jeg ved forestaaende Torskefiskerier i Norge tillader mig at anbefale at tage<br />
i Betragtning.<br />
Tilförselen af R<strong>og</strong>n til Distriktet i <strong>1879</strong> löb op til 4,853 Tönder, hvoraf<br />
fra Norge alene 3,541. Paa Grund af et vedvarende godt Sardinfiskerie consumeredes<br />
næsten alt, <strong>og</strong> holdt Prisen sig jevnt till 11 Piaster pr Tönde.<br />
Af Tran indförtes fra Norge 72 Tönder Medicintran, s<strong>om</strong> detailleres<br />
flaskevis fra Apothekerne <strong>og</strong> Dr<strong>og</strong>erierne.<br />
Af Is k<strong>om</strong> to Ladninger <strong>og</strong>saa fra Norge; de vare ordinerede derfra for<br />
Regning af et Dampskibsselskab, neml. Espana—Cuba.<br />
Ingen Export fandt Sted i <strong>1879</strong> fra Distriktet til de forenede Riger.<br />
Hvede- <strong>og</strong> illaisheisten i Castilien, Aragonien, Rioja, Navarra, Galicia <strong>og</strong><br />
de baskiske Provindser, gav et ringe Udbytte, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> Folge deraf importeres<br />
nu Hvede <strong>og</strong> Mais fra de Forenede Stater. Hvede koster her 66 Realer Vellon<br />
pr Fanega eller 30 Kroner pr Tönde, <strong>og</strong> Mais 40 Realer Vellon pr Fanega<br />
eller 18 Kroner pr Tönde.<br />
Vinitösten i sidstnævnte Provindser, hvor man lykkeligvis endnu ikke<br />
kjender til Phylloera, gav ikke over et Middelsaars Resultat. For fransk Reg-
15<br />
ning opkjöbes alt hvad s<strong>om</strong> kan opdrives af Rödvin, <strong>og</strong> finder deraf en enorm<br />
Export Sted, mest overland, til Frankrige. Prisen, s<strong>om</strong> i September Alaaned<br />
stod i 10 Realer Vellon pr Cantara, er nu steget til 20 Realer Vellon, eller<br />
100 %, mere.<br />
Oliehösten har givet et godt Udbytte, hvorfor Prisen paa Olie ikke staar<br />
her höiere end 55 Realer Vellon pr Arroba.<br />
Coursen paa London noteres i 47 3/4 pence 3 Maaneder Dato <strong>og</strong> 5 francs<br />
1 et paa Paris 8 Dage Sigt for 20 Realer Vellon.<br />
fern-Minerals Udförselen tiltager herfra (Bilbao) aarlig <strong>og</strong> belöb sig i <strong>1879</strong><br />
til 1,200,000 Tons. Prisen, s<strong>om</strong> for circa 4 Maaneder siden var nede i 6<br />
sh. <strong>om</strong>bord, er nu steget til 12 <strong>og</strong> 13 sh. Sterl. pr Ton. Hertil gjöres daglig<br />
betydelige Contracter for engelsk Regning, saa at Exporten deraf <strong>og</strong>saa i<br />
Aar vil blive storartet.<br />
Bilbao Bar. For at opnaa en forget Dybde derpaa, skal man inden to<br />
Maaneder paabegynde det i mange Aar projecterede Arbeide med Forlængelsen<br />
af den vestlige Molo ligetil 60 Mêtres udenfor Baren, eller ialt 900 Mêtres,<br />
hvilket Arbeide er ealculeret at skulle koste fire Millioner Kroner. Desuden skal<br />
hele Floden herfra til Söen, circa 12 Kiloniêtres, opmuddres <strong>og</strong> canaliseres.<br />
Alle disse Arbeider skulle være færdige inden fem Aar.<br />
Förend jeg slutter denne min Aarsberetning vil jeg ikke undlade atter at<br />
henlede de forenede Rigers Skibsföreres Opmærks<strong>om</strong>hed paa Nödvendigheden<br />
af at ikke den mindste Feil eller Forglemmelse finder Sted hverken i Manifestet<br />
over Ladningen eller Angivelsen af Provianten <strong>og</strong> Skibets Inventarium,<br />
soin afleveres ved Ank<strong>om</strong>sten til spansk Havn, thi der skal meget lidet til, ja<br />
selv for Feilskrift, förend man her af Toldvæsenet bliver ilagt en Mulkt af<br />
1,000 Pesetas eller circa 750 Kroner, eller <strong>og</strong>saa fra 3 til 10 dobbelt Told<br />
af Varer eller Effecter s<strong>om</strong> findes for meget eller for lidet <strong>om</strong>bord, s<strong>om</strong> alt<br />
falder på Skibsföreren.<br />
Sundhedstilstanden i Distriktet var i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>, liges<strong>om</strong> den nu er, særdeles<br />
tilfredsstillende.<br />
E. Lund.<br />
Belgien.<br />
Antwerpen den 26 Januar 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong>.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart Aar <strong>1879</strong> paa Distriktet fremgaar af fölgende<br />
Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 175 svenske Fartöier dr. 57,161 Tons<br />
» » » Udlandet » 68 » » » 28,574 »<br />
» n » » » i Ballast 8 » 1,809 »<br />
Fra » afgik til Sverige med Ladning 60 » n » 25,959 n<br />
» » » )) i Ballast 65 » 20,959 »<br />
0 » » » Udlandet med Ladning 41 » » )) 11,346 n<br />
» » » » » i Ballast 81 » n » 28,390 n<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra Norge med Ladning 132 norske )) )) 34,350<br />
» » n» » i Ballast 3 » ... » 719 .
16<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Udlandet med Ladning 251 norske Fartöier dr. 110,272 Tons<br />
» » i Ballast 9 »<br />
1,122<br />
Fra » afgik til Norge med Ladning 36 ))<br />
9,749<br />
)) )) I) » » i Ballast 110 ))<br />
32,507<br />
)) )) Udlandet med Ladning 68 ))<br />
33,341<br />
)) )) )) )) » i Ballast 193<br />
81,085<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 626<br />
dr. 230,357 Tons, hvoraf 243 svenske dr. 85,735 <strong>og</strong> 383 norske dr. 144,622<br />
Tons; Antallet med Ladning afgaaede Fartöier udgjorde 205 dr. .80,395 Tons,<br />
hvoraf 101 svenske dr. 37,305 <strong>og</strong> 104 norske dr. 43,090 Tons.<br />
Belgiens <strong>Handel</strong>s-Omsætning med andre Lande i <strong>Aaret</strong> 1878 beregnes til:<br />
Indförselen fra Frankrige til Belgien Fr. 323,200,000,<br />
eller Fr. 30,800,000 mindre end det næstforegaaende Aar,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til Frankrige 329,400,000,<br />
eller Fr. 33,400,000 större end Aar 1877.<br />
Indförselen fra England til Belgien D 194,300,000,<br />
eller Fr. 18,300,000 mindre end i 1877,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til England .................. 249,600,000,<br />
eller Fr. 21,900,000 betydeligere end det nxstforeg. Aar.<br />
Indförselen fra Nederlandene til Belgien _______________ 186,900,000,<br />
eller Fr. 9,900,000 ringere end det nxstforegaaende Aar,<br />
<strong>og</strong> Udförseleu fra Belgien til Nederlandene ___ 146,100,000.<br />
Indförselen fra det tydske Toldforbund til Belgien____ 222,100,000,<br />
eller Fr. 24,700,000 betydeligere end i <strong>Aaret</strong> 1877,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til det tydske Toldforbund 200,000,000,<br />
elle; Fr. 700,000 ringere end det nwstforegaaende Aar.<br />
Indförselen fra Rusland til Belgien.._________ ________<br />
eller Fr. 47,700,000 större end det nxstforegaaelide Aar,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til Rusland<br />
eller Fr. 2,300,000 mindre end Aar 1877.<br />
Indförselen fra Sverige, Norge <strong>og</strong> Danmark til Belgien<br />
eller Fr. 3,300,000 större end i <strong>Aaret</strong> 1877,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til disse Lande<br />
eller Fr. 4,500,000 ringere end det næstforegaaende Aar<br />
Indförselen fra Hamburg <strong>og</strong> Bremen til Belgien<br />
eller Fr. 2,900,000 ringere end det næstforegaaende Aar<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til disse<br />
eller Fr. 1,600,000 mindre end Aar 1877.<br />
Indförselen til Belgien fra Spanien, Sehweitz, Italien,<br />
Tyrkiet, Ös terrige, Portugal, Grækenland, Gibraltar<br />
<strong>og</strong> Malta<br />
eller Fr. 16,000,000 mindre end i <strong>Aaret</strong> 1877,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til samme Lande<br />
eller Fr. 5,600,000 ringere end det naestforegaaende Aar.<br />
Indförselen fra de Amerikanske Lande til Belgien<br />
eller Fr. 59,600,000 betydeligere end <strong>Aaret</strong> forud,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til disse Lande<br />
eller Fr. 10,000,000 mere end det naestforegaaende Aar.<br />
129,700,000,<br />
22,900,000,<br />
31,100,000,<br />
• 9,000,000,<br />
» 14,500,000,<br />
20,400,000,<br />
46,700,000,<br />
» 65,700,000,<br />
• 309,700,000,<br />
• 59,500,000,
17<br />
Indförselen fra Asien til Belgien Fr. 10,800,000,<br />
cller Fr. 6,200,000 ringere end Aar 1877,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til Asien 5,700,000,<br />
eller Fr. 2,100,000 mindre end det nwstforegaaende Aar.<br />
Indförselen fra Afrika til Belgien 3,900,000,<br />
eller Pr. 4,400,000 mindre end det næstforegaaende Aar,<br />
<strong>og</strong> Udförselen fra Belgien til Afrika 4,000,000,<br />
eller Fr. 1,500,000 betydeligere end i <strong>Aaret</strong> 1877.<br />
Dette Lands Total-Omsætning Aar 1878, beregnes til Fr. 4,393,500,000,<br />
nemlig Indförsel_ )) 2,383,800,000,<br />
<strong>og</strong> Udförsel D 2,009,700,000,<br />
,oversteg altsaa det næstforegaaende Aars Omsætning med___ )) 332,700,000.<br />
Indförselen af fremmede Varer til Forbrug i Landet belöb sig til Fr.<br />
1,472,800,000 eller Fr. 46,600,000 mere end Aar 1877, <strong>og</strong> Exporten af<br />
Belgiske Produkter opgik til Fr. 1,112,400,000, s<strong>om</strong> var Fr. 38,200,000 mere<br />
end det næstforegaaende Aar.<br />
Af Varerne transporteredes 61,7 % overland eller ad Flodveie <strong>og</strong> 38,3<br />
stiværts<br />
Transitrörelsen opgik til Francs 897,300,000, hvilket er Fr. 32,600,000<br />
mindre end nxstforegaaende Aar.<br />
Transitvarerne ank<strong>om</strong> hovedsagelig fra det tydske Toldforbund, Frankrige,<br />
England, Nederlandene, Oceaniet <strong>og</strong> Australien, Schweitz, Rusland, Rio de la<br />
Plata, Brasilien, de Nordamerikanske Stater, Sverige <strong>og</strong> Norge, Hamburg,<br />
Osterrige, Uruguay <strong>og</strong> Bremen, <strong>og</strong> afgik væsentlig til Frankrige, det tydske<br />
Toldforbund, England, Nederlandene, Rusland, Schweitz, Brasilien, Spanien,<br />
Sverige <strong>og</strong> Norge, Hamburg, de Nordamerikanske Stater, Österrige, Portugal,<br />
Italien <strong>og</strong> Rio de la Plata.<br />
Værdien af Varer i Entrepôt anslaaes til Francs 123,900,000 eller Fr.<br />
17,700,000 mindre end end i <strong>Aaret</strong> 1877.<br />
Toldintraderne udgjorde Fr. 21,480,067 eller Fr. 141,202 mindre end<br />
<strong>Aaret</strong> forud.<br />
Til de Belgiske Havne ank<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong> 1878 6,505 Seil- <strong>og</strong> Dampfartöier,<br />
dr. 3,184,747 Tonneaux med en Bemandning af 102,560 Söfolk. Af disse<br />
Skibe k<strong>om</strong> 5,667 med Varer <strong>og</strong> 838 i Ballast.<br />
De udklarerede Skibes Antal var 6,326 af 3,124,796 Tonneaux Drægtighed;<br />
deraf 3,389 Fartöier med Varer <strong>og</strong> 2,937 Skibe ballastede.<br />
Af de ank<strong>om</strong>ne Skibe vare 4,143 Dampfartöier drægtig 2,447,820 Tonneaux,<br />
med 81,939 Mands Besætning, <strong>og</strong> for Udgaaende klarerede 4,119 Dampskibe<br />
drægtig 2,414,468 Tonneaur med 83,323 Mands Besætning.<br />
Med Dampfartöierne ank<strong>om</strong> 25,841 <strong>og</strong> afgik 24,297 Passagerer. Med<br />
57 Skibe afgik fra Belgien (Antwerpen) 5,191 Emigranter til de Nordamerikanske<br />
Stater <strong>og</strong> Brasilien.<br />
Næstefter England, s<strong>om</strong> har den sturste Skibsfart paa dette Lands Havne,<br />
rangerer de forskjellige fremmede Nationer i folgende Orden: Sverige <strong>og</strong> Norge,<br />
Tydskland, Frankrige, Danmark, Spanien, Nederlandene, Italien, Rusland, Nordamerika,<br />
Portugal, Österrige, Grækenland.<br />
Den officielle Toldstatistik har opgivet Totalindförselen til Belgien fra forskjellige<br />
Lande af Træprodukter s<strong>om</strong> fölger:<br />
Diverse Eg- <strong>og</strong> Nöddetrx:<br />
Aar 1877 58,824 Kubikmeter, Aar 1878 69,077 Kubikmeter.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> ().<br />
C)
18<br />
Andre Træsorter for Constructions-Arbeider (usagede):<br />
Aar 1877 68,578 Kubikmeter, Aar 1878 75,097 Kubikmeter.<br />
Lignende Trævarer for Bygnings-Arbeider (sagede):<br />
Aar 1877 290,976 Kubikmeter, Aar 1878 299,083 Kubikmeter,<br />
Den specielle Indförsel fra de forenede Riger opgives til:<br />
Usaget Træ:<br />
Aar 1877 11,142 Kubikmeter, Aar 1878 9,420 Kubikmeter.<br />
Saget Træ:<br />
Aar 1877 215,486 Kubikmeter, Aar 1878 214,834 Kubikmeter,<br />
Diverse Jern <strong>og</strong> Malm:<br />
Aar 1877 2,707,662 Kilos, Aar 1878 3,053,476 Kilos.<br />
Kornvarer:<br />
Aar 1877 6,418,825 Kilos, Aar 1878 14,168,262 Kilos.<br />
Fiskevarer:<br />
Aar 1877 791,437 Kilos, Aar 1878 568,571 Kilos.<br />
Tjære <strong>og</strong> Beg:<br />
Aar 1877 1,100,366 Kilos, Aar 1878 769,317 Kilos.<br />
Ved den i de Belgiske Kamre forrige Aar (<strong>1879</strong>) stedfundne Behandling<br />
til Balance af Statsbudgettet, besluttedes nedenstaaende forhöiede Toldafgifter:<br />
Mandler pr 100 Kilos Fr. 35,00<br />
Frugter<br />
Citroner, Appelsiner, Figener<br />
Bl<strong>om</strong>mer <strong>og</strong> Rosiner (törrede)____ .....<br />
» 100<br />
100<br />
D<br />
D<br />
9,00<br />
D 25,0a<br />
Andre ikke særskilt nævnte » 100 Francs » 10,00<br />
T o bak<br />
Stilke af D 100 Kilos<br />
Ikke fabrikeret » 100 D<br />
15,00<br />
D 20,00<br />
Distillerede<br />
Drikkevarer<br />
I af mindst 50 Grader pr Hectol.<br />
Alle Slags I paa Fade<br />
1 for hver overst. Grad D<br />
Brændevin 1<br />
paa Likörflasker<br />
72,00<br />
1,45<br />
145,00<br />
Andre spirituöse Drikke 102,00<br />
For distillerede Drikke föies 5 % Tillæg til den oprindelige Afgift.<br />
Övrige gjældende Toldsatser sees af Aarsberetningen for 1877, Pag. 22.<br />
Den navnlig i de sidste Maaneder af det forlöbne Aar (<strong>1879</strong>) indtraadte<br />
gunstigere Vending i Forretningerne, der havde sin Grund dels i <strong>Handel</strong>sstandens<br />
tillidsfuldere Optræden <strong>og</strong> dels i den Stigning, der formedelst den ikke<br />
betydelige Tilförsel fandt Sted i Trælastpriserne, havde ikke n<strong>og</strong>en synderlig<br />
Indflydelse hverken paa Trælastindförselen eller Skibsfarten fra Norden, da den<br />
langt fremskredne Aarstid standsede Fragtslutningerne <strong>og</strong> Tilförselen paa de<br />
nordlige Östersöhavne. De mere lönnende Trælastpriser <strong>og</strong> de bedre Fragter<br />
ville derfor ikke k<strong>om</strong>me vore Exportörer <strong>og</strong> Skibsredere tilgode far den for<br />
Skibsfarten beleiligere Sæson indtræffer, hvilken d<strong>og</strong> turde lade længe vente<br />
paa sig, da den tidlig (allerede i November) indtrufne Vinter synes at skul le<br />
blive langvarig.<br />
Aar 1878 ank<strong>om</strong> til Konsulatdistriktet:<br />
445 norske Fartöier dr. 166,461,74 Tons, med Ladning,<br />
7 D D 1,004,85 » i Ballast,<br />
242 svenske D 83,374,98 D med Ladning.<br />
6 D 1,807,23 D i Ballast.
Aar <strong>1879</strong>:<br />
19<br />
383 norske Fartöier dr. 144,622,57 Tons, med Ladning,<br />
12 » D 1,842,18 D i Ballast,<br />
243 svenske 85,735,42 » med Ladning,<br />
8 » 1,808,76 » i Ballast,<br />
der fordeler sig paa Distriktets Havne, s<strong>om</strong> fölger :<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Ostende:<br />
31 norske Fartöier dr. 5,610,20 Tons, med Ladning fra Norge.<br />
14 D D » 3,696,67 » andre Lande.<br />
Afgaaede fra Ostende:<br />
1 norsk Fartöi dr. 151,09 Tons, med Ladning til udenrigsk Sted.<br />
44 » » 9,155,78 D i Ballast.<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Gent:<br />
3 norske Fartöier dr. 536,11 Tons, med Ladning fra Norge.<br />
31 » » 6,097,62 » » andre Lande.<br />
Afgaaede fra Gent:<br />
1 norsk Fartöi dr. 173,56 Tons, med Ladning til Norge.<br />
33 » » 6,460,17 » i Ballast.<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Löven:<br />
18 norske Fartöier dr. 2,156,88 Tons, med Ladning fra Norge.<br />
14 » 2,031,62 » » andre Lande.<br />
Afgaaede fra Löven:<br />
2 norske Fartöier dr. 303,95 Tons, med Ladning til udenrigske Steder.<br />
30 » » 3,884,55 D i Ballast.<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Antwerpen:<br />
80 norske Fartöier dr. 26,047,42 Tons, med Ladning fra Norge.<br />
192 » » 98,446,05 » D andre Lande.<br />
12 » » 1,842,18 » i Ballast.<br />
1 » » 1,147,00 » kjöbt i Antwerpen.<br />
25 » » 15,323,78 » overliggende fra Aar 1878.<br />
Afgaaede fra Antwerpen :<br />
35 norske Fartöier dr. 9,575,05 Tons, med Ladning til Norge.<br />
65 » » 32,885,98 » » andre Lande.<br />
196 » » 94,091,01 i Ballast.<br />
14 » » 6,254,39 » overliggende ved Slutn. af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>.<br />
Blandt de ank<strong>om</strong>ne 395 norske Fartöier dr. 146,464,73 Tons vare<br />
38 Dampskibe dr. 13,590,08 Tons fra Norge.<br />
6 » 2,076,76 D '» andre Lande.<br />
Fra Norge indförtes med 132 Fartöier dr. 34,350,61 Tons : Mineral,<br />
Svovlkis, Kobbererts, Feldspath, Staal, Trævarer, Snedkerarbeider, Træmasse,<br />
Havre, Linkager, Fyrstikker, Is, Sten, Papir, 01 etc..<br />
Til Norge udförtes med 36 Fartöier dr. 9,748,61 Tons: Mur- <strong>og</strong> Tagsten,<br />
Sukker, Sirup, Kaffe, Alun, Huder, Glas, Jern m. m.<br />
Med 251 norske Fartöier dr. 110,271,96 Tons ank<strong>om</strong> hertil Varer fra:<br />
de Nordamerikanske Stater, Canada, Nova Scotia, New-Brunswik, Californien,
20<br />
Havanna, Mexico, Ostindien, Peru, Jamaica, de Argentinske Havne, Uruguay,<br />
Brasilien, det sorte Havs Havne, Afrika, Italien, Spanien, Frankrige, Finland,<br />
de Svenske, Tydske <strong>og</strong> Russiske Östersöhavne m. m.<br />
68 norske Fartöier, dr. 33,341,02 Tons fik fra Distriktets Havne Fragt<br />
til: de Nordamerikanske Stater, Qvebek, Montreal, Brasilien, Australien, Haiti,<br />
Mexico, Chili, Finland, Rusland, Preussen, Danmark, Italien, Spanien etc.<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Ostende:<br />
3 svenske Fartöier dr. 1,148,57 Tons, med Ladning fra Sverige.<br />
6 » 2,315,52 » » andre Lande.<br />
Afgaaede fra Ostende:<br />
4 svenske Fartöier dr. 1,404,05 Tons, med Ballast til Sverige.<br />
5 » 2,060,04 » » andre Lande.<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Gent:<br />
17 svenske Fartöier dr. 3,314,82 Tons, med Ladning fra Sverige.<br />
4 » 1,260,15 » » andre Lande.<br />
Afgaaede fra Gent:<br />
1 svensk Fartöi dr. 323,03 Tons, med Ladning til udenrigske Sted.<br />
20 » 4,251,94 » i Ballast.<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Löven :<br />
23 svenske Fartöier dr. 3,062,27 Tons, med Ladning fra Sverige.<br />
9 » 922,71 » » andre Lande.<br />
Afgaaede fra Löven:<br />
6 svenske Fartöier dr. 710,59 Tons, med Ladning til fremmede Havne.<br />
26 D 3,271,39 » i Ballast.<br />
Ank<strong>om</strong>met til Nienport:<br />
1 svensk Fartöi dr. 193,99 Tons, med Ladning fra Sverige.<br />
Samme afgik i Ballast.<br />
Ank<strong>om</strong>ne til Antwerpen:<br />
131 svenske Fartöier dr. 49,441,76 Tons, med Ladning fra Sverige.<br />
49 » 24,075,63 » » andre Lande.<br />
8 D 1,808,76 » » Ballast.<br />
2 765,5 8» overliggende fra Aar 1878.<br />
Afgaaede fra Antwerpen :<br />
60 svenske Fartöier dr. 25,959,35 Tons, med Ladning til Sverige.<br />
34 » » 10,312,47 » » andre Lande.<br />
90 D » 38,164,59 » i Ballast.<br />
6 D » 1,655,32 » overlig. ved Slutn. af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>.<br />
Blandt de ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier vare<br />
82 Dampskibe dr. 37,091,44 Tons fra Sverige.<br />
26 » 13,295,64 » » andre Lande.<br />
Fra Sverige indförtes med 175 Fartöier dr. 57,161,41 Tons: diverse Trævarer,<br />
Træmasse, Snedkerarbeider, Jern, Zink, Jernmalm, Zinkmalm, Zinkblende,<br />
Byg, Havre, Hvede, Sandsten, B<strong>om</strong>uld, Papir, Tændstikker m. m.<br />
Med 60 Fartöier dr. 25,959,35 Tons udförtes herfra til Sverige: Jern<strong>og</strong><br />
diverse Jernmaterialier, Rails <strong>og</strong> Jern-Pautreller, Zink, Uld, Kaffe, Flesk,
21<br />
Glas, Soda, Potaske, Huder, Talg, Sukker, Tagsten, Kul, Alun, Erts, Lump,<br />
Svovl, Farvetræ, Pibeler, Papir etc.<br />
Med 68 svenske Fartöier dr. 28,574,01 Tons overförtes til Belgien Varer<br />
fra Peru, Batavia, Ostindien, Mexico, de Nordamerikanske Stater, Jamaika, La<br />
Plata, Havanna, Frankrig, England, Norge, Danmark, Finland, Rusland, Preussen<br />
O. S. V. ;<br />
<strong>og</strong> 41 svenske Fartöier dr. 11,346,09 Tons fik herfra Udfragter til: La<br />
Plata-fioden, Brasilien, de Nordamerikanske Stater, Mexico, Portugal, England,<br />
Norge, Rusland, Preussen etc.<br />
Oprettelsen af Vicekonsuls-Stationer i Nieuport <strong>og</strong> Termonde har desværre<br />
ikke fyldestgjort de dertil knyttede Forventninger <strong>om</strong> Befordring af de forenede<br />
Rigers <strong>Handel</strong>s- eller <strong>Söfart</strong>s-Forbindelser.<br />
Forrige Aar k<strong>om</strong> blot et lidet svensk Fartöi til Nieuport, hvor intet<br />
norsk Fartöi anmeldtes, <strong>og</strong> <strong>Aaret</strong> forud besögtes Havnen ikke af n<strong>og</strong>et hverken<br />
norsk eller svensk Skib, hvilket <strong>og</strong>saa var Tilfældet for Terrnonde.<br />
Besætningerne paa samtlige i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> til Distriktet ank<strong>om</strong>ne Fartöier<br />
udgjorde: norske Skibe : svenske Skibe :<br />
ved Vicekonsuls-Stationerne ...... 816 <strong>og</strong> 492 Söfolk,<br />
• Hovedstationen 3,288 2,435 n<br />
De blandt deres Besætninger stedfundne Forandringer vare:<br />
for norske Skibe:<br />
ved Vicekonsuls-Stationerne<br />
• Hovedstationen<br />
for svenske Fartöier:<br />
ved Vicekonsuls-Stationerne<br />
• Hovedstationen<br />
Afroönstringer : Römninger : Paamönstringer :<br />
1 2 2<br />
636 47 451<br />
3 1<br />
153 15 89<br />
De af Skibsförerne s<strong>om</strong> optjent i <strong>Aaret</strong>s Fragtfart paa Distriktets Havne<br />
opgivne Fragtbelöb vare:<br />
Ved norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne til <strong>og</strong> afgaaede fra Ostende<br />
Gent<br />
Löven<br />
Antwerpen<br />
Ved svenske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne til <strong>og</strong> afgaaede fra Gent<br />
D D » D D Ostende<br />
n )) » » » Löven<br />
n n n » » Nieuport<br />
n n n n n Antwerpen<br />
Francs 199,125<br />
• 184,650<br />
• 111,742<br />
n 4,478,235<br />
Summa Francs 4,973,752<br />
Francs 133,660<br />
106,650<br />
120,959<br />
4,500<br />
2,261,315<br />
Summa Francs 2,627,084<br />
Af Hyrebelöb er gjennem Konsulatet hjemsendt i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>:<br />
fra norske Sömænd Francs 10,053,00,<br />
n svensken 18,038,95 CtS.
22<br />
Totalbelöbet af de til Dato hjemsendte Hyrebelöb er:<br />
fra norske Sömænd Francs 75,448,00 <strong>og</strong><br />
» svenske » » 114,495.09 cts.<br />
Ogsaa forrige Aar have de til Antwerpen ank<strong>om</strong>ne norske <strong>og</strong> svenske Skibsförere<br />
i Konsulat-Kancelliet tegnet sig for en Sum af Francs 1,316,50 cts s<strong>om</strong><br />
Bidrag til den Skandinaviske Sömandskirke her paa Stedet, saa at paa den<br />
Maade hidtil ved Konsulatet har været indsamlet for Kirken Fr. 22,884,83 cts.<br />
Ifölge de nu bekjendtgjorte Opgaver over Skibsfarten for <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> ere:<br />
656 Fartöier, dr. 225,272 Tonneaux ank<strong>om</strong>ne til Ostende,<br />
692 » » 212,927 » » Gent,<br />
4411 » » 2,856,440 » indkl. ved Antwerpens Toldstation;<br />
af disse Sidste vare:<br />
389 Tydske dr. 231,070 Tons,<br />
2,210 Engelske<br />
10 Österrigske<br />
235 Belgiske<br />
200 Danske<br />
97 Spanske<br />
43 Amerikanske<br />
156 Franske<br />
4 Græske<br />
67 Hollandske<br />
71 Italienske<br />
21 Portugisiske<br />
48 Russiske<br />
heraf k<strong>om</strong><br />
119 Skibe fra<br />
1,128 » »<br />
973 » »<br />
74 » »<br />
130 » »<br />
7 » »<br />
14 » »<br />
205 » »<br />
69 »<br />
1 » »<br />
1 » D<br />
Frankrige ;<br />
England,<br />
Nordiske Havne,<br />
Brasilien,<br />
Spanien,<br />
Vestindien,<br />
St D<strong>om</strong>ingo,<br />
Tyrkiet <strong>og</strong> det sorte Hay,<br />
det stille Hav,<br />
Australien,<br />
de Azoriske Öer,<br />
» 1,720,647 »<br />
• 6,074 D<br />
• 298,516<br />
» 92,093 »<br />
» 49,586 »<br />
» 51,890 D<br />
» 80,390 »<br />
1,980 »<br />
» 22,141 »<br />
» 41,737<br />
» 10,337<br />
» 19,387 O. s.<br />
483 Skibe fra Amerika,<br />
475 » » Holland,<br />
83 » D Middelhavet,<br />
36 » » Ostindien,<br />
13 » » Kuba,<br />
124 » » Rio de la Plata,<br />
5 » Mexiko,<br />
42 » Afrika,<br />
2 » Bermudas-Öerne,<br />
74 DD Java, <strong>og</strong> de höiere<br />
Flodbredder.<br />
Det bemærkes at de större norske <strong>og</strong> svenske Dantpfartöier ikke s<strong>om</strong> de<br />
engelske, tydske, italienske etc. t<strong>og</strong> Del i Fragtfarten paa de fjernere Farvande.<br />
Her s<strong>om</strong> paa flere andre Markeder indvirkede Höstens, væsentlig s<strong>om</strong><br />
Folge af langvarigt Regnveir, mindre gunstige Udfald paa Kornspekulationerne;<br />
den rige Produktion i Nordamerika foranledigede betydelig Tilförsel, <strong>og</strong> fandt<br />
saadan især Sted i de sidste Maaneder af <strong>Aaret</strong> med et större Antal Damp<strong>og</strong><br />
Seilskibc.<br />
Tilförselen af fremmede Kornprodukter til Antwerpen i forrige Aar opgives<br />
til:
23<br />
8,291,135 Hectoliter Hvede, 3,004,609 Hectoliter Rug,<br />
2,159,025 D Byg, 2,359,904 D Havre,<br />
989,179 D Linsæd, 139,139 » Mel m. m.,<br />
<strong>og</strong> Priserne noteres for: Hvede Fr. 31 à Fr. 33; Rug Fr. 20,50 h, Fr. 24;<br />
Byg Fr. 17 V, h Fr. 22 ; Havre Fr. 17 1/2 h, Fr. 18 ; Linsæd Fr. 28 h Fr.<br />
36 pr 100 Kilos.<br />
Blandt de fornemste til Antwerpen importerede fremmede Produkter anföres<br />
dernæst:<br />
7,050,000<br />
9,352<br />
7,569<br />
114,923<br />
27,672<br />
2,804<br />
695,507<br />
63,198<br />
114,916<br />
7,867,000<br />
Kilos Farvetræ,<br />
Baller Kacao,<br />
Fade (Piber) Talg,<br />
Baller B<strong>om</strong>uld,<br />
Fade Terpentinspiritus,<br />
D Oliven-Olie,<br />
D Petroleum,<br />
Harpix,<br />
Tierçons Fedt,<br />
Kilos Svovl,<br />
751,896 Baller Kaffe,<br />
40,074 Boucouts & Colis Tobak,<br />
976,073 Huder,<br />
221 Baller Humle,<br />
184,497 Uld,<br />
503 Fade Potaske,<br />
673,513 Baller Ris,<br />
179,992 Colis Flesk,<br />
112,356 D rant Sukker.<br />
Udförselen fra Antwerpens Toldsted under de 11 Maaneder af <strong>Aaret</strong> an-<br />
-gives til:<br />
3,037,984 Kilos Topsukker, 2,531,488 Kilos Kandis- <strong>og</strong><br />
818,843 D Pudersukker, 22,315,710 D raat Runkelsukker.<br />
Efter de stedfundne Toldangivelser var Trævare-Importen til Belgien i de<br />
11 Maaneder af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>:<br />
66,548 Kubikmeter usaget Bygningstræ med Toldafgift 196,867 Francs,<br />
deraf indfört fra Sverige <strong>og</strong> Norge 10,228 Kubikmeter;<br />
287,918 Kubikmeter saget Bygningstræ med Toldafgift 1,682,068 Francs,<br />
hvoraf hidfört fra Sverige <strong>og</strong> Norge 221,662 Kubikmeter.<br />
Den specielle Indförsel til Antwerpen opgives til :<br />
439 Stykker Ege-Bjelker fra Östersöen <strong>og</strong> America,<br />
89,866 D Planker »<br />
5,621 Fyr- <strong>og</strong> Gran-Bjelker fra Rusland, Preussen <strong>og</strong> Amerika,<br />
297,722 » » » Planker »<br />
samt fra Sverige, Norge <strong>og</strong> Finland:<br />
11,126 Stykker Fyr- <strong>og</strong> G-ran-Bjelker <strong>og</strong> Poutreller, <strong>og</strong><br />
8,407,224 D D Planker, Bord <strong>og</strong> Planchetter, nemlig:<br />
1,627 Str 4 x 5/13,<br />
13,160 » 3 x 8",<br />
761,040 » 2 1/2 x 7'',<br />
49,620 » 2 x<br />
2,729.069 Str Planchetter.<br />
35,443 Str 3 x 17, 3 , 316,960 Str 3 x 8 1/2 & 9",<br />
75,235 » 3 x 5/8 ", 17,440 » 2 ' /2 x 8/11 ",<br />
250,840 » 2 1/2 x 6 1/2 ", 215,700 » 2'/2 x 5/6 ",<br />
3,055,100 » 6/4, 5/4 <strong>og</strong> 4/4 nhövlede <strong>og</strong> 886,000 hövlede Bord,<br />
' Efter de saa trykkende Forhold, hvorunder Skovvæsenet <strong>og</strong> Træ-<strong>Handel</strong>en<br />
har maattet lide i den sidste Tid, da Varepriserne vare sunkne til en för<br />
ukjendt Ringhed, synes nu, under Indvirkning af den större Tillid s<strong>om</strong> har<br />
spredt sig over Industrien <strong>og</strong> Foretagelsesaanden overhovedet, Trævare-Omsætningen<br />
<strong>og</strong>saa at skulle vinde nyt Liv. Fra forskjellige Kanter meldes at Vare-
24<br />
beholdningerne for en stor Del ere afhændede <strong>og</strong> at Priserne, s<strong>om</strong> allerede<br />
have undergaaet en væsentlig Forögelse, fremdeles ere i Stigende, saa at vore Exportörer<br />
sandsynligen ere berettigede til at holde paa Varen i Forventning af<br />
fordelagtigere Realisation. Saadanne gunstigere Konjunkturer menes <strong>og</strong>saa at<br />
kunne imödesees for vore Skibsrederier, <strong>og</strong> Fragterne angives allerede at have<br />
hævet sig betydelig medens Skibsrum er eftersögt.<br />
Skibsfarten, for hvilken der under Indflydelse af den livligere Industri- <strong>og</strong><br />
<strong>Handel</strong>srörelse ventedes ny Virks<strong>om</strong>hed i October <strong>og</strong> November, standsedes her<br />
pludselig ved en usædvanlig tidlig indtrædende Vinter med streng Frost, der<br />
holdt Scheldefloden spærret indtil de förste Dage af det nye Aar, da Töveir<br />
heldigvis gjorde Ende paa den kostbare Ventetid af mere end en Maaued, s<strong>om</strong><br />
et större Antal Fartöier maatte tilbringe i Vlissingen <strong>og</strong> Antwerpen, hindrede<br />
i at fortsætte sine Reiser, <strong>og</strong> under hvilken Tid adskillige Rederier, forudseende<br />
en langvarig Vinter, bjemsendte Skibsmandskaberne.<br />
Efter <strong>om</strong>sider at være k<strong>om</strong>men til Erkjendelse af den Mangel paa Omtanke,<br />
s<strong>om</strong> öiensynlig har været raadende ved de tidligere Havne- <strong>og</strong> Quai-<br />
Anlæg, har man nu besluttet sig til at foretage flere Arbeider, fornemmelig til<br />
Quaiernes Udvidelse langs Scheldefloden. Disse sidste Arbeider ere paabegyndte<br />
<strong>og</strong> vil Flodens Böininger langs Staden derved modificeres n<strong>og</strong>et, hvorved ventes<br />
opnaaet en foröget Vanddybde af 8 Meter ved Ebbetid. Dette Arbeides Kostende<br />
er paa Forhand anslaaet til firti Millioner Francs, fordelt paa fire Aar,<br />
men dets Fuldförelse i Forbindelse med andre maritime Fornödenheder for<br />
Skibsfarten, turde efterhaanden kræve Tilskud, s<strong>om</strong> hyppigen er Tilfælde ved'<br />
offentlige Foretagender. Schelde-Quaien skal have en Udstrækning af 3,500<br />
Meter, <strong>og</strong> dens Stenmur, til en Höide af 18 Meter med Tykkelse af 8 Meter<br />
gjennemsnitlig, skal koste Francs 10,000 pr löbende Meter.<br />
Fra de ældste Dokkes Oprettelse Aar 1811 er vistnok adskillige Forbedringer<br />
gjorte i den Retning, saas<strong>om</strong> ved Dokarbeiderne i Aarene 1860, 6)<br />
<strong>og</strong> 73 samt ved de nye Tördokke, men i Betragtning af den successivt stigende<br />
<strong>Handel</strong>srörelse, opgaaende til V, Million Tons i 1860, 1 Million Tons i 1867,<br />
1 1/2 Million Tons i 1870, 2 Millioner Tons i 1873, 2V 2 Millioner Tons i<br />
1876 <strong>og</strong> nu stegen til en Tonnage af 2 3/4 Millioner, (Tilförselen er altsaa<br />
fordoblet i de sidste otte Aar) ere de bestaaende Beqvemmeligheder endnu,<br />
utilstrækkelige.<br />
Hvad vore Skibsförere, eller i det hele de internationale Skibsfartsforbindelser,<br />
særlig tiltrænge er at finde lokale Indretninger med Reglementer, s<strong>om</strong><br />
befordre en let <strong>og</strong> snar Expedition af Laste-Operationerne, <strong>og</strong> i den Henseende<br />
kan det ikke andet end beklages, at flere af de forenede Rigers Fartöier, især<br />
de s<strong>om</strong> hidbragte Petroleum <strong>og</strong> Trævarer, endnu i de sidste Aar have været<br />
udsatte for et ligesaa langvarigt <strong>og</strong> besværligt Ophold s<strong>om</strong> i 1874, da de lokale<br />
Autoriteter erklærede i Anledning af de indk<strong>om</strong>ne Besværinger, at disse Ulemper<br />
i en nær Fremtid vilde blive afhjulpne.<br />
Til disse Vanskeligheder ved Varernes pr<strong>om</strong>pte Udlosning k<strong>om</strong>mer, at<br />
Skibsförerne i længere Tid maa vente paa Ballast, medens her for et stor<br />
Del Skibe ikke er Adgang til Udfragt.<br />
Man bör d<strong>og</strong> vente, at der i en nær Fremtid tages billig Hensyn til Skibsfartens<br />
retmæssige Behov, da denne Bedrift lader saa rigelig Vinding tilflyde<br />
Antwerpen <strong>og</strong> dens Befolkning.<br />
De lovgivende Kamre aabnedes den 11 sidstledne November. Til Behandling<br />
forelaa 26 forskjellige Lovforslag, hvoriblandt <strong>om</strong> det offentlige Undervisningsvæsen.<br />
For Samme er oprettet et nyt Departement. De hertil samt til
25<br />
andre Behov fornödne Midler gjorde nye Paalæg nödvendig i Statsbudgettet,<br />
der hidtil kun delvis er voteret.<br />
I nævnte Budget ere Indtægterne anslaaede til en Sum af 263,720,56G<br />
Francs, hvorimod s<strong>om</strong> Udgifter er opfört:<br />
Dotationer Francs 4,637,475<br />
Statsgjelden D 81,375,357<br />
Justits-Ministeriet D 15,9 79,009<br />
Udenrigs- D D 2,073,110<br />
Indre- D 9,354,820<br />
Undervisnings-Ministeriet ...... D 14,762,822<br />
Finants- D D 15,185,510<br />
Ministeriet for de offentlige D 84,267,083<br />
Armée-Ministeriet _____________ D 44,134,700<br />
Remboursementer ____________ D 1,187,000<br />
Gensdarmeriet D 3,418,200<br />
Francs 276,375,086<br />
Deficiten i Indtægterne Francs 12,654,526 skal dækkes ved foröget<br />
Grundskat, Arveafgift, Jernbane- med Post- <strong>og</strong> Telegraf-Afgifter samt visse<br />
forögede Told- <strong>og</strong> Accise-Satser, foruden extra Salg af Statsgods.<br />
Med Konsulatets Skrivelse af 7 indeværende Maaned fulgte Bekjendtgörelse.<br />
<strong>om</strong> forestaaende Arbeider ved Kanalen mellem Terneuzen <strong>og</strong> Gent, hvorved<br />
Skibsfarten paa Gent fra den 15 anstundende April til den 1 Juni k<strong>om</strong>mer<br />
til at afbrydes, under hvilket Tidsrum vedk<strong>om</strong>mende Skibsförere ville have at<br />
ordne sig med Lastmodtagerne for de til Gent bestemte Ladningers Losning<br />
andet Sted, saas<strong>om</strong> i Ostende eller Antwerpen.<br />
O. L. Berg.<br />
Livorno den 19 Januar 1880.<br />
Italien.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong>.)<br />
De Forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar<br />
af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 1 svensk Fartöi dr. 415 Tons<br />
» » » » Udlandet » 2 » » » 631 0<br />
Fra » afgik til » » i » » » 327 »<br />
» » ) i Ballast i » » » 414 »<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra Norge med Ladning 1 norsk » » 232 »<br />
» » » » Udlandet » 9 )) » » 4,946 »<br />
» » » » » i Ballast 2 » » » 471 »<br />
Fra » afgik til Norge » I » » » 347 )0<br />
» » » » Udlandet med Ladning 7 » » » 3,150 »<br />
» » » » » i Ballast i » » » 232 0<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 13<br />
dr. 6,224 Tons, hvoraf 3 svenske dr. 1,046 <strong>og</strong> 170 norske dr. 5,178 Tons;
26<br />
Antallet med Ladning afgaaede Fartöier udgjorde 8 dr. 3,477 Tons, hvoraf 1<br />
svensk dr. 327 <strong>og</strong> 7 norske dr. 3,150 Tons.<br />
Indförselen fra Sverige bestod kun af 1,228 reduceret 3 X 9 X14 Planker<br />
<strong>og</strong> 168 Spirer, hvoraf en Deel med svensk <strong>og</strong> en Deel med fremmede Fartöier.<br />
Prisen en détail for maskinsagede Furu Planker varierede fra Lire 60 h 70<br />
pr reduceret 3 X 9 X 14 Tylvt, <strong>og</strong> for haandsagede Lire 50 A, 58 pr Dusin;<br />
af disse ere do fra Neder-Calix mest gangbare, <strong>og</strong> af den förstnævnte Sort<br />
finder Vestervik-Planker altid let Afsætning.<br />
Konkurrencen af Trælast fra det Adriatiske Hav hat., s<strong>om</strong> allerede forhen<br />
anmærket, en nedtrykkende Indflydelse paa vore Trævarer, hvorved disses<br />
Forbrug er betydelig formindsket.<br />
Bjælker blive nu ikkun sjeldent hidförte fra Sverige, thi Corsica- <strong>og</strong> Tristerbjælker,<br />
s<strong>om</strong> ere af större Dimensioner <strong>og</strong> koste mindre, foretrækkes her.<br />
Directe Indförsel af Tjære har været ganske ubetydelig, nemlig kun 15.0<br />
Tönder, men derimod ank<strong>om</strong> fra Finland i det foregaaende Aar en Ladning med<br />
‚260 Tönder fra Uleåborg, s<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa mindre Partier fra Hamburg. For fin<br />
Tjære noteres en détail Lire 35 A, 38 pr Tönde.<br />
Svensk Jern finder nu<strong>om</strong>stunder, uagtet dets fortrinlige Qualitet, paa dette<br />
Marked kun ringe Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
Fra Norge indförtes i <strong>1879</strong> kun en Ladning Fisk til Civitavecchia, men<br />
ingen til denne Havn med Undtagelse af tvende Ladninger, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> hertil<br />
med fremmed Skib, men s<strong>om</strong> bleve henviste til Nabohavnene af manglende<br />
Speculationsevne bos de herværende Fiskehandlere. Fra Norge ere d<strong>og</strong> hertil ank<strong>om</strong>met<br />
c. 600 Baller Rundfisk med Damper via Hamburg <strong>og</strong> <strong>om</strong>trent 250,000<br />
Kilos i flere Partier frA, Genua, Venedig <strong>og</strong> Neapel. Rundfiskpriserne varierede<br />
i det forgangne Aar fra 50 til 65 Lire pr 100 Kilos for almindelig Vare <strong>og</strong> 70<br />
h 80 Lire for prima Hollænder Sortering, Fragt <strong>og</strong> Omkostninger iberegnet men<br />
ufortoldet. Denne sidstnævnte Fiskesort finder altid fordelagtig Afsætning paa<br />
dette Marked end<strong>og</strong> til forholdsvis höi Pris, derimod er den saakaldte italiensk<br />
Sortering nu upaaagtet. Vi have i den senere Tid havt en betydelig Tilförsel<br />
.af Klipfisk fra Newfoundland, saaledes er det for nærværende yderst vanskelig<br />
tt afsætte norsk Klipfisk.<br />
Af Vaarsild <strong>og</strong> Trælast fra Norge have vi ikke havt Tilförsel.<br />
Et svensk <strong>og</strong> flere norske Fartöier have fundet forholdsvis antagelig Beskjæftigelse<br />
paa Nordamerika.<br />
Vexelcourser: London 28,30 Lire pr Pund Sten.; Hamborg 138 8/4 Lire<br />
pr 100 Rigsm., 3 Maaneder, Paris 111 Lire pr 100 Francs, Sigt.<br />
Harald Stub.<br />
Gibraltar den 13 januari 1880.<br />
Britiska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet år <strong>1879</strong> inhemtas af följande<br />
siffror:<br />
Till distr. ank. från Sverige med last 9 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,104 nyläster,<br />
D » utrikes orter med last 43 » » 4,443 »
27<br />
Till distr. ank. fran utrikes orter i barlast 1<br />
Fran » afg. till Sverige med last 12<br />
svenskt fartyg <strong>om</strong><br />
)<br />
70 nylaster,<br />
953 »<br />
1) utrikes orter med last 40 )) 4,432 ))<br />
)) )) i barlast 3 )) )) 381 »<br />
Till ank. fran Norge med last 30 norska )) )) 240 laster och 8,416 tons<br />
)) » » i barlast 1 )) )) » » 287 ))<br />
» utrikes orter med last 113 )) )) » 2,673 » » 38,059<br />
» » i barlast 20 )) )) » 673 » » 6,203 ))<br />
Fran » afg. till Norge med last 19 )) )) 368 » )) 7,590 ))<br />
)) » i barlast 1 )) — » » 393 ) )<br />
)) utrikes orter med last 124 )) )) )) 2,545 » » 38,731<br />
)) )) » » i barlast 22 )) )) )) 673 » » 6,880 ))<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 195 <strong>om</strong> 8,460<br />
'aster och 46,745 tons, hvaraf 52 svenska <strong>om</strong> 5,547 'aster samt 143 norska<br />
<strong>om</strong> 2,913 laster och 46,475 tons; antalet med last afgångna fartyg utgjorde<br />
195 <strong>om</strong> 8,298 laster och 46,321 tons, hvaraf 52 svenska <strong>om</strong> 5,385 laster<br />
samt 143 norska <strong>om</strong> 2,913 luster och 46,321 tons.<br />
Från svenska hamnar ank<strong>om</strong>mo med svenska produkter 19 fartyg, deraf<br />
9 svenska, 5 norska och 5 utlandska. Af dessa lossade 3 sina laster bar, de<br />
öfriga fortsatte resan till Medelhafvet. Med ett svenskt fartyg hitk<strong>om</strong> en last<br />
af 3-turns plankor, s<strong>om</strong> föryttrades till pris varierande mellan 10 1/2 och 11<br />
doll. pr tolft 14-fots. För öfriga svenska produkter finnes ingen efterfrågan.<br />
Frail Kanada anlände ett svenskt fartyg med last af 518 tolfter furu och<br />
1,100 tolfter gran från 6 till 18 fot.<br />
Från norska hamnar ank<strong>om</strong>mo med norska produkter 37 fartyg, deraf 31<br />
norska, 3 svenska och 3 utlandska, hvilka alla fortsatte till Medelhafvet, med<br />
undantag af 3 norska, s<strong>om</strong> har utlossade en del af sina fisklaster, namligen<br />
Angaren »Meta» 600 cwt., ångaren »Caroline» 500 cwt. och ångaren »Sylphide»<br />
260 cwt. Dessut<strong>om</strong> utlossade en spansk skonert 258 cwt., sa att hela införseln<br />
af norsk fisk utgjorde 1,618 cwt., s<strong>om</strong> realiserades i små partier till 5<br />
h 5 1/2 doll. pr cwt.<br />
J. Lindblad.<br />
Hamilton (Bermudasöarne) den 6 januari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo under år <strong>1879</strong> 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,056 tons<br />
med last frå.n utrikes ort, deraf 2 i haven; från distriktet afgingo 2 <strong>om</strong> 653<br />
tons med last till utrikes ort.<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo 11 <strong>om</strong> 3,706 tons med last från utrikes ort;<br />
5 <strong>om</strong> 1,652 tons afgingo med last och 6 <strong>om</strong> 2,054 tons i barlast, alla till<br />
utrikes ort.<br />
Koloniens handelsförhållanden hafva under de senaste sex månaderna vant<br />
föga gynnsamma, men under den nu stundande årstiden torde man kunna motse<br />
något större lifaktighet.<br />
J. T. Darrel.
28<br />
Nederlandska Ostindien.<br />
Batavia den 6 december <strong>1879</strong>.<br />
(Årsberättelse för 1878))<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet år 1878 framgår af följande<br />
siffror:<br />
Till distr. ank. fran utrikes orter med last 11 svenska fartyg <strong>om</strong> 7,436 tons<br />
» » » D D i barlast 11 » » » 6,231 »<br />
Fran » afg. till ,) med last 23 » » » 14,651 »<br />
Till 0 ank. från »<br />
» 12 norska » » 7,587 » och 478 lister<br />
» » » J; i barlast 7 » » » 4,645 » » — »<br />
Fran » afg. till D<br />
med last 14 » » » 8,354 » » 259 »<br />
» » » » » i barlast 4 » » » 2,306 D » 478 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 23 <strong>om</strong> 14,023<br />
tons och 478 laster; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 37 <strong>om</strong> 23,005<br />
tons och 259 läster.<br />
Under år 1878 egde ingen direkt införsel från de Förenade rikena rum.<br />
Totalimporten utgjordes sagda dr af nedanstående varor:<br />
jern 194,367 stanger och knippen emot 441,908 dr 1877,<br />
stål 7,868 ltidor » 9,888 D<br />
koppar 2,642 kistor 684 »<br />
zink och spelter ...... 7,417 lador » 2,902 »<br />
tenu ........... ...... 1,872 D 948 D<br />
jernspik 10,887 D » 7,218 D<br />
stenkol 90,788 tons » 80,067 »<br />
svensk tjara 2,738 barrels » 7,066 »<br />
stertkolstjära 501 » 1,763 »<br />
is 1,152 tons 1,620 D<br />
petroleum 492,655 fat <strong>om</strong> 10 gallons » 817,690 D<br />
Jern. Den stora införsel af denna vara s<strong>om</strong> egde rum år 1877 och den<br />
deraf uppstående svårigheten att afyttra de gamla förråden utöfvade så till vida<br />
ett godt inflytande att införseln betydligt inskranktes, af svenskt jern infördes<br />
sålunda endast 87,994 stanger och knippen mot 318,190 år 1877; till följd<br />
af de låga prisen i heralandet var priset bar ej högre an 9 à 8 1/2 holl. flor.<br />
Da förråden mot slutet af året minskats bief dock stämningen något battre och<br />
prisenhafva afven sedan stigit.<br />
Äf ven af sal var införseln mindre an året förut, men likval större an<br />
behofvet krafde, hvartill det låga priset i hemlandet k<strong>om</strong>, så att priset har<br />
föll till 9 à 10 holl. flor. pr tub <strong>om</strong> en picul. Med undantag af 92 lador,<br />
angafs hela införseln bestå af svenskt stål, men det lider intet tvifvel att icke<br />
tysk vara deri inblandats.<br />
Tillvaxten i införsel af koppar, s<strong>om</strong> sakerligen berodde på de laga prisen<br />
i Europa, utöfvade en ofördelaktig inverkan på vår marknad; prisen utgjorde<br />
för hollandsk tillverkning 66 à 68 flor.,<br />
» engelsk»60 à 65 » och<br />
gul metall 60 h 62 »<br />
Ink<strong>om</strong> först efter afslutandet af förra årgangen.
29<br />
Zink och spelter. Införseln haraf utvisar en betydlig stegring vid jernförelse<br />
såval med 1877 s<strong>om</strong> med 1876. Till största delen berodde detta otvifvelaktigt<br />
på de nya hamnarbetena vid Pandjong Priok, men s<strong>om</strong> Oven den privata<br />
införseln var större sjönko prisen småning<strong>om</strong> från 22 flor. för zink och<br />
17 1/2 flor. för spelter till resp. 20 och 16 flor.<br />
Bly. Tillvaxten i införseln afven af denna vara torde få tillskrifvas be<br />
hofven för den nya hamnbyggnaden ; de låga prisen hemma frarnkallade lagre<br />
pris afven har; for bly i tackor betaltes 16 h, 15 flor., för bly i plåtar 23<br />
h, 20 flor.<br />
Jernspik. Oaktadt den ökade införseln höll priset sig likval under hela<br />
året lika med foregående dr eller 10 ha 14 flor. pr picul.<br />
Stenkol. Den ökade ångbåtsk<strong>om</strong>munikationen samt behofven för hamnbyggnaden<br />
frambragte en betydlig stegring i införseln. Sarskildt af australiska<br />
stenkol var dock införseln mindre an året förut, endast 8,741 tons mot 16,494<br />
tons 1877, beroende på det företrade man gifver de engelska kolen både på<br />
grund af deras battre egenskap och deras lagre pris. Enär vaderleken tillat<br />
sockerfabrikanterna att torka de pressade sockerrören för att anvanda dem s<strong>om</strong><br />
bransle, var efterfrågan på stenkol för sockerfabrikerna mindre an vanligt och<br />
prisen följaktligen laga, för basta engelska kol, Cardiff och Newcastle, betaltes<br />
20 flor.<br />
Svensk tjara. Endr införseln ansenligt aft<strong>og</strong> och behofvet af denim vara<br />
leke var utan betydenhet steg priset, s<strong>om</strong> mot slutet af år 1877 med möda<br />
holl sig uppe i 14 ha 15 flor., småning<strong>om</strong> så att det i juli och augusti var<br />
uppe till 22 à 23 flor. pr barrel; då sedan ny tillförsel anlande fall priset<br />
åter och utgjorde vid årets slut 19 flor.<br />
infördes ensamt af the Tudor Ice C<strong>om</strong>pany; detaljpriset var 7 cents<br />
pr pound både för den naturliga isen och för den s<strong>om</strong> tillverkats af Urvarande<br />
fabriker.<br />
Petroleum. De vid slutet af dr 1877 befintliga stora förråden förorsakade<br />
en betydlig minskning i införseln under dr 1878; förbrukningen befinner sig i<br />
oafbruten tillvaxt och torde nu kunna beraknas till <strong>om</strong>kring en million fat årligen.<br />
Till följd af den ökade produktionen i Amerika, hvarifrån vi uteslutande<br />
hemta denna vara, och det i sammanhang dermed standigt fallande priset<br />
steg priset en gros har aldrig till mer an 6 1/4 flor., men afven årets lagsta<br />
pris 5 1/4 flor. lemnar en god vinst åt importörerne.<br />
Under dr 1878 utfördes direkt från Java till Stockholm en liten sockerlast<br />
<strong>om</strong> 11,000 piculs.<br />
Våra förnamsta exportartiklar utgjordes af<br />
socker 3,473,955 piculs,<br />
kaffe 920,751 »<br />
ris 72,780 ))<br />
kryddor 21,979 ))<br />
té 74,695 lador<br />
d:o 422 piculs<br />
tobak 230,627 »<br />
damar-gummi __ 10,569 ))<br />
guttapercha 963 D<br />
tenn 141,028 »<br />
ot 3,920,528<br />
1,304,974<br />
163,260<br />
32,723<br />
74,160<br />
826<br />
263,578<br />
13,269<br />
1,173<br />
114,560<br />
år 1877,<br />
D •
30<br />
oljekakor ......... piculs, mot 18,781 dr 1877,<br />
rotting ______ 26,928 D D 50,308 D<br />
indigo ____________ 863,114 holl. skalp. D 1,321,119 D<br />
hudar 332,405 stycken 317,324<br />
d:o 1,658 piculs 1,294 D<br />
arrack 8,128 leagers D 4,503 D<br />
Socker. Skörden år 1878-<strong>1879</strong> gaf i rundt tal 3,450,000 piculs eller<br />
150,000 mindre an jag beräknade i min foregående berättelse. Årets affdrer<br />
började med ett pris af 15 flor. pr picul för n:o 14, men detta fann man<br />
snart vara vida mer än s<strong>om</strong> öfverensstämde med noteringarne i Europa; våra<br />
förnämsta exportörer höllo sig då tillbaka, och inga affärer afslötos derpå förr<br />
du i juni, då 14 flor. betaltes; på grund af ökad efterfragan steg priset sedan<br />
så att det under juli—september höll sig mellan 14V 2 och 14 3/4 flor. samt<br />
några affärer i augusti uppgjordes efter 15 flor. Mot slutet af oktober och<br />
under november var priset sa högt s<strong>om</strong> 16 flor., men i december var det Ater<br />
nere i 14 flor. och dervid förblef det till skeppningstidens slut. På det hela<br />
taget var sockerkampagnen 1878-<strong>1879</strong> ofördelaktig för spekulanter, liks<strong>om</strong><br />
fiera af de foregående. Utsigterna för skörden <strong>1879</strong>-1880 hafva börjat <strong>og</strong>ynsamt,<br />
och torde skörden sannolikt blifva mindre än den al. 1878-<strong>1879</strong>.<br />
Kaffe. Skörden 1878-<strong>1879</strong> auses hafva gifvit:<br />
å regeringens plantager pa Java 850,000 piculs,<br />
a enskilda ______ 150,000 »<br />
å Sumatra 110,000 ))<br />
Moluckerna 70,000 D<br />
Summa 1,180,000 piculs.<br />
Aret 1878 började med mycket dåliga utsigter för denna vara; det sent<br />
inträffade regnet anstälde stor skada och man räknade på att skörden skulle<br />
blifva mycket obetydlig. De laga prisen afhöllo frail all spekulation och i slutet<br />
af mars var ingen efterfrågan ens efter 48 flor. pr picul för god ordinär;<br />
vid den första försäljningen i Padang visade det medelpris s<strong>om</strong> der erhölls ett<br />
fall af 6 flor. 84. Skörden k<strong>om</strong> derjemte mycket sent. I augusti meddelade<br />
regeringen att 1878-<strong>1879</strong> arens skörd pa regeringens plantager Java icke<br />
kunde beräknas gifva mer an 650,000 piculs. Detta gaf med ens ett helt<br />
annat lif t affärerna än s<strong>om</strong> försports under foregående delen af året och,yöp<br />
afslötos till pris af 50 à 52 flor. för god ordinär privat vara och 60 h 62<br />
för vestindisk. I september noterades 53 flor. 75 för god ordinär, men i oktober<br />
ville derma notering ej halla sig, enar priset på den europeiska marknaden<br />
fortfarande var lagt till följd af den stora införseln af Santos. I november<br />
sjönk priset betydligt bland annat emedan man fick kän.ned<strong>om</strong> <strong>om</strong> att skörden<br />
å regeringens plantager k<strong>om</strong>me att gifva allraminst 816,000 piculs. I december<br />
hade priset fallit till 45 flor. med ringa eller ingen spekulation, och när<br />
da mot slutet af månaden underrättelsen k<strong>om</strong> att man i Holland ej noterade<br />
högre an 38 cents för god ordinär vara samt man fick veta att regeringens<br />
skörd nu beräknades till 850,000 piculs var det slut med allt förtroende för<br />
varan och affärerna upphörde helt och hållet. Under januari och februari månader<br />
<strong>1879</strong> egde nagra smdrre affdrer rum efter 45 flor. för god ordinär och<br />
54 flor. för vestindisk vara; i mars såldes sistnämnda vara för 52 flor.<br />
I Padang stälde sig prisen i medeltal salunda:
31<br />
26 mars__ ___ 1:a 26,000 piculs h 49,97 flor., 2:a 1,200 piculs A, 27,23 flor.<br />
29 juni ______ » 23,000 »à 56,11 D 600 D h 28,15 »<br />
21 september » 19,200 » h 62,10 D D 400 »à 28,60 >><br />
31 december D 16,2.00 » h 55,13 D D 400 » à, 24,05 ))<br />
84,400 piculs. 2,600 piculs.<br />
Regeringens försäljningar af Java-planteringarna gafvo s<strong>om</strong> resultat:<br />
16 juli ______ 25,000 piculs Preanger A, 57,11 flor.,<br />
13 september 15,000 D Malang h 51,43 »<br />
3,000 D Samarang A, 48,62 D<br />
D 7,000 Kadoe h 50,95 D<br />
12 oktober 20,400 » Malang à 48,56 D<br />
4,600 D Passoeroean à 48,10 »<br />
8 november 10,000 » Preanger à 55,43 »<br />
2,200 » Passoeroean h 48,57 »<br />
D 12,800 » Malang A, 46,22 D<br />
100,000 piculs.<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt gick större delen af Padang- och Preanger-kaffet till Amerika„<br />
der det på grund af sin farg finner bättre afsättning an i Europa.<br />
Ris. Exporten af denna vara inskränkte sig s<strong>om</strong> vanligt till de finare<br />
sorterna (white table rice); för landets eget behof erfordrades införsel frail<br />
Kochinkina.<br />
Krycidor. Oaktadt den ökade ångbatsförbindelsen till och fra-n Java, fortfor<br />
likväl Singapore att draga till sig större delen af närliggande öars produktion.<br />
Té. Odlingen af denna växt utvecklade sig ej enär prisen i Europa fortfarande<br />
voro sa laga att de ej inneburo nagon lockelse till en utvidgning.<br />
Tobak. Äfven skörden 1878-<strong>1879</strong> var mycket dålig till följd af det<br />
sent inträffade regnet, och det var blott i enstaka fall s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> plantagernas<br />
gynnsammare läge ett bättre resultat ernåddes.<br />
Tenn. Produktionen utgjorde af Billitontenn under tiden från 1 april<br />
1878-31 mars <strong>1879</strong> 61,901 piculs och af' Bankatenn under kalenderåret<br />
1878 72,493 piculs. Bankatennet utbjöds sås<strong>om</strong> vanligt icke här i marknaden<br />
utan skeppades till Holland. Billitontennet åter utbjöds efter vanligheten på<br />
auktion och betingade i medelpris pr picul<br />
11 februari _______________ 9,713 piculs h 41,61 flor.,<br />
8 april 9,829 41,64 D<br />
17 juni 9,014 D h 41,24 D<br />
14 augusti 9,958 Dà 40,79 D<br />
14 oktober 11,000 36,96 D<br />
9 december 12,009 h 41,67 »<br />
61,523 piculs.<br />
Jemförda med föregaende dr visa dessa pris ett ganska betydligt fall.<br />
Olje/ca/cor. Ingen utförsel deraf förek<strong>om</strong> under år 1878, hela produktionen<br />
t<strong>og</strong>s i anspråk för landets eget behof.
32<br />
Hudar. Priset på torra hudar vexlade under aret för buffelhudar raellan<br />
-20 och 35 cents samt för kohudar mellan 35 och 50 cents pr pound, bero-<br />
,ende på qvaliteten.<br />
Arrack. Vid slutet af år 1877 qvarlågo 2,000 leagers; produktionen år<br />
1878 uppskattas till <strong>om</strong>kring 7,000 leagers; utförseln utgjorde 8,128 leagers,<br />
hvadan qvarliggande nu torde finnas <strong>om</strong>kring 800 leagers. De höga pris, Bataviaarracken<br />
betingar, lemna en mycket stor vinst at producenterne af denna vara.<br />
Fraktmarknadens stallning under år 1878 var an samre an under något<br />
foregående dr; Java var dock ej hemsökt af några sarskilda svårigheter utan<br />
var detta beroende på samma orsaker s<strong>om</strong> öfver alit eljest under namnda år.<br />
Vid en öfversigt af sjöfarten under sistförflutna sju dr visar det sig, att<br />
vår marknad sysselsatte under tiden 1 juli-30 juni:<br />
1872-1873 298 segelfartyg och 22 ångfartyg <strong>om</strong> 236,396 tons,<br />
1873-1874 300 » 30 » 248,900 »<br />
1874-1875 313 » » 32 » D 285,981<br />
1875-1876 268 » D 36 » 256,946<br />
1876--1877 342 » » 37 304,346<br />
1877-1878 329 » P 37 » 314,946 »<br />
juli—december 1878 ___ 201 D 18 » 187,023<br />
Frakterna för segelfartyg pr ton socker <strong>om</strong> 20 centner (»nettoweight») till<br />
Europa och Amerika voro under samma dr:<br />
Från 1 juli-31 december. Fran 1 januari-30 juni.<br />
1872: Högst 90 sh. Lagst 72 sh. 6 d. Högst 80 su. Lagst 75 sh.<br />
1873: » 85 3) » 70 » » 67 » 6 d. » 65 »<br />
1874: » 72 » 6 d. » 57 » 6 d. » 60 » 57 » 6 d.<br />
1875: D 65 » » 50 » » 50 » » 45 »<br />
1876: »65» » 57 » 6 d. »60» » 50 »<br />
1877: » 62 P 6 d. » 47 » 6 d. » 47 D 6 d. » 40»<br />
1878: » 42 » 6 d. » 27 » 6 d.<br />
Från och med 1 januari 1878 har regeringen, förut<strong>om</strong> den redan befintliga<br />
skatten af 3/4 % å vardet af all fast egend<strong>om</strong>, pålagt följande nya skatter:<br />
2 %, af vinsten å all rörelse, 2 % af ink<strong>om</strong>ster af lön eller arbete, 2 % af<br />
husgeråd och 5 % af hyror. Dessa skatter trycka tungt på alla och framkalla<br />
stort missnöje bland köpmannen isynnerhet, ear deras ink<strong>om</strong>ster beraknas<br />
på ett mycket godtyckligt sätt, sa snart de ej vilja framlemna sina böcker.<br />
w. Suermondt.
Nantes den 20 januari 1880.<br />
33<br />
Frankrike.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet hr <strong>1879</strong> framgår af följande:<br />
'Till distriktet ank<strong>om</strong>mo fran Sverige med last . 22 svenska fartyg <strong>om</strong> 7,901 tons<br />
» » » » utrikes ort med last _____ 17 » » 5,780 »<br />
Fran » afgingo till Sverige i barlast 8 » » » 2,716 »<br />
» » » » utrikes ort med last 4 » » » 1,246 »<br />
D<br />
Till<br />
))<br />
»<br />
)) i barlast<br />
ank<strong>om</strong>mo fran Norge med last<br />
24 »<br />
68 norska<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
8,447<br />
10,541<br />
0<br />
»<br />
» » » » utrikes ort med last 160 )> » » 60,120 »<br />
Fran » afgingo till Norge med last 1 » » 112<br />
» » » ) i barlast 60 » » )) 5:02 171 1 , 52 978 60 »<br />
» » » » utrikes ort med last 4 » » »<br />
»<br />
» » » » » i barlast 160 » » » »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 267 <strong>om</strong> 84,342<br />
tons, hvaraf 39 svenska <strong>om</strong> 13,681 och 228 norska <strong>om</strong> 70,661 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjorde 9 <strong>om</strong> 2,454 tons, hvaraf 4 svenska <strong>om</strong> 1,246<br />
,och 5 norska <strong>om</strong> 1,208 tons.<br />
S<strong>om</strong> nedanstående öfversigt utvisar har svenska skeppsfarten på distriktet<br />
under år <strong>1879</strong> fördubblats, jemförd med foregående dr:<br />
1877 besöktes distriktet af 18 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,793 tons,<br />
1878 D » 20 » » » 6,706 »<br />
<strong>1879</strong> » » 39 » » » 13,681 »<br />
Äfven den norska skeppsfarten har fortfarande befunnit sig i tillvaxt:<br />
1877 besöktes distriktet af 172 norska fartyg <strong>om</strong> 46,383 tons,<br />
1878 » )) 201 » » » 60,174 »<br />
<strong>1879</strong> » » 232 » D » 72,623 »<br />
Denna stora tillvaxt i de Förenade rikenas skeppsfart på distriktet Ur att<br />
tillskrifva den fortgående införseln till Frankrike af spanmål, hvarmed 4 svenska<br />
och 54 norska fartyg ank<strong>om</strong>mit lastade.<br />
Införseln från Sverige bestod uteslutande af jern och travaror; af jern<br />
infördes <strong>om</strong>kring 6,000 tons eller ungefar samma qvantitet s<strong>om</strong> foregående dr.<br />
Priset på svenskt jern har på senaste tiden oafbrutet stigit och utgör nu:<br />
30 francs pr 100 kil. för valsadt Lancashire, oförtullacit,<br />
31 h 32 » D 100 » D hamradt D »<br />
Af trävaror infördes från Sverige 9,100 Pet. Stand. och från Norge 3,000<br />
Christiania Stand.; i början af året var denna artikel mycket trögsåld, men<br />
undergick mot slutet af året en markbar förbattring. Prisförhöjningen torde<br />
kunna anslås till <strong>om</strong>kring 15 cAr . Lagret ar nagot större an vanligt men torde<br />
dock ej k<strong>om</strong>ma att inverka på de till våren förestående införskrifningarne <strong>om</strong><br />
ej prisen stiga alltför mycket. S<strong>om</strong> bevis på prisstegringen kan anföras, att<br />
3 X 9 tunas furuplankor af 3:a qvalitet, hvilka dro de har mest anvanda och<br />
s<strong>om</strong> såldes trögt till 30 cent. pr metr. fot, nu latt finna afsattning efter 35 cent.<br />
Från Norge infördes 3,000 stand. *fade och delvis arbetade trävaror,<br />
26,715 barrels kabiljor<strong>om</strong>, 143 barrels fiskolja och 800 tons is. Förrådet af<br />
norska travaror i Nantes fix för tillfallet ganska ringa och prisen befinna sig<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjiifart. 3
34<br />
i stigande. Man noterar för 3X9 tunas plankor 3:a qvalitet 32 h. 35 cent.<br />
pr löpande metrisk fot. Förrådet af fiskr<strong>om</strong> uppskattades vid slutet af <strong>1879</strong><br />
i Bretagnes hamnar till 10,000 barrels, deraf största delen i Lorient. Priset<br />
håller sig uppe vid 50 francs pr barrel 1:a qvalitet.<br />
Med svenska fartyg egde ingen export från distriktet under året rum till<br />
Sverige; till Norge afgick endast ett norskt fartyg, s<strong>om</strong> från Nantes till Christiania<br />
förde 164 tons raffinerad melis.<br />
Saltskörden i Croisic misslyckades helt och ballet ar <strong>1879</strong> till följd af en<br />
alltför regnig och fuktig s<strong>om</strong>mar. Deremot var sardinfisket sardeles rikt, 'Dell<br />
fiskprisen höllo sig sa låga att den fattiga fiskarebefolkningen dock icke skördade<br />
n5gon stor vinst.<br />
Den dåliga spanmålsskörden har fortfarande orsakat svårighet att få returfrakter<br />
harifran till England, och endast några få af våra fartyg hafva lyckats<br />
få utfrakt med styckegods till Vestindien.<br />
Nedre delen af Loirefluden, från Nantes till hafvet, har gen<strong>om</strong> uppmuddring<br />
blifvit så förbattrad att fartyg <strong>om</strong> 11 it 12 metriska fots djupgående<br />
kunna alltid vid högt vatten gå upp till Nantes. Understundora fir djupleken<br />
till och med 14 fot, hvilket Ur 2 h, 3 fot mera an för ett par år sedan.<br />
Helsotillståndet air tillfredsstallande m<strong>om</strong> distriktet.<br />
A. Backman.<br />
Bordeaux den 23 januari 1880.<br />
(Årsberatelse för <strong>1879</strong>.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet under år <strong>1879</strong> inhemtas af föl-<br />
jande siffror •<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo fan Sverige med last 46 svenska fartyg <strong>om</strong> 18,128 tons<br />
» » » utrikes ort med last 30 » 12,204<br />
» » » )) i barlast 5 fl » D 1,663 »<br />
Fran » afgingo till Sverige med last 16 » » 0 7,083 »<br />
a » » » i barlast 10 » » » 3,499 »<br />
» » » » utrikes ort med last 22 » » 7,437 »<br />
» » » i barlast 32 » » 13,895<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo fran Norge med last _ --- 54 norska » » 14,728 »<br />
» » » » utrikes ort med last 254 » » » 118,425<br />
» » » » i barlast 5 » » 1,457 »<br />
Fran » afgingo till Norge i barlast 50 » » » 15,228<br />
» » » » utrikes ort med last 40 » » 11,963 »<br />
» » » » » i barlast 228 » » » 109,695 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 384 <strong>om</strong> 163,485<br />
tons, hvaraf 76 svenska <strong>om</strong> 30,332 och 308 norska <strong>om</strong> 133,153 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjorde 78 <strong>om</strong> 46,483 tons, hvaraf 38 svenska <strong>om</strong><br />
14,520 och 40 norska <strong>om</strong> 11,963 tons.<br />
En jemförelse med narmast füregående år utvisar att<br />
år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>mo 81 svenska fartyg <strong>om</strong> 31,995 tons,<br />
» 1878 » 77 D D D 28,683 »<br />
» 1877 » 66 » » » 26,720 »<br />
» 1876 D 64 D D D 22,639 »<br />
D 1875 » 69 » D D 26,406 D samt
35<br />
ar <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>mo 313 norska fartyg <strong>om</strong> 134,610 tons,<br />
» 1878 » 303 » » » 122,876 »<br />
D 1877 » 255 » » » 94,454 »<br />
» 1876 » 247 » » » 42,437 »<br />
» 1875 » 234 » » » 35,022 »<br />
Under det att de hit anlanda norska fartygens tontal nästan fyrdubblats<br />
på de senaste fem aren har de svenska fartygens endast i ringa man tilltagit,<br />
och den tillväxt s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit de senare till del har hufvudsakligen berott pa<br />
de reguliera turer s<strong>om</strong> anordnats med svenska ångbatar ph Sverige, Norge och<br />
Ryssland. I den stora import af spanmal frail Amerika, s<strong>om</strong> de senaste arens<br />
missväxt nödvändiggjort, delt<strong>og</strong>o senaste året pa detta distrikt 111 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 60,874 tons, men endast 6 svenska <strong>om</strong> 3,290 tons.<br />
Värdet af inseglade frakter utgjorde år <strong>1879</strong> för svenska fartyg 1,392,420<br />
francs mot 1,387,202 francs året förut, samt för norska fartyg 5,148,287<br />
francs mot 4,818,670 dr 1878.<br />
Till följd af de ovanligt låga jernprisen var införseln af jern från Sverige<br />
dr <strong>1879</strong> större an dr 1878, hvilket sistnämnda dr den redan var större an<br />
nagot foregående år. Med 14 svenska och 5 norska fartyg infördes 3,487,930<br />
kil. mot 2,214,120 kil. ar 1878 och 1,813,400 kil. ar 1877.<br />
Trävaruimporten var något mindre än år 1878 och verkstäldes till stor<br />
del med tyska, ryska och danska fartyg, då den deremot förr verkstaldes hufvudsakligen<br />
med norska och svenska fartyg.<br />
Af trämassa infördes endast 65,000 kil. med 3 svenska fartyg mot 203,738<br />
kil. 'ar 1878; det torde kunna antagas att hädanefter litet eller intet k<strong>om</strong>mer<br />
att importeras emedan fabriker uppstatt här på platsen.<br />
Hafre infördes frail Sverige med 2 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsamrnans 657<br />
tons; fran Norge infördes is med 8 norska fartyg <strong>om</strong> 2,806 tons och 3,912<br />
tunnor fiskr<strong>om</strong> med 2 fartyg <strong>om</strong> 370 tons.<br />
Frakterna för spanmål fran Amerika hafva vexlat mellan 3 sh. 9 d. och<br />
7 sh. med kunna antagas i medeltal hafva vant 5 sh. pr quarter; frakterna<br />
frail Nedra Botten började med 60 francs och 5 % men stego småning<strong>om</strong> mot<br />
hösten till 70 francs och 5 %.<br />
Trävaruprisen kunna anses hafva vant: 200 fr. pr stand. första qvalitet<br />
till 120 fr. fjerde qvalitet för 3 X 9 turns furuplankor; 85 h 90 fr. för battens<br />
tredje qvalitet samt 120 h 130 fr pr stand. brader 1, 1 1/4 och 1 1/2 X 9 tum<br />
alit fritt <strong>om</strong>bord i Sverige.<br />
Behållningen af travaror ar icke stor, och man anser sannolikt, att importen<br />
blir betydlig <strong>om</strong> den redan annonserade prisstegringen icke tager alltför<br />
stora proportioner.<br />
Vinskörden år <strong>1879</strong> var mycket dålig, såval hvad angår qvalitet s<strong>om</strong><br />
qvantitet; i departementet Gironde uppgick den endast till 1,567,000 hektoliter<br />
mot 2,210,000 hektoliter ar 1878 och 3,510,000 år 1877. Vinskörden i<br />
hela Frankrike ar <strong>1879</strong> beräknas ej till mer än 25,500,000 hektoliter eller<br />
ungefär hälften af 1878 års skörd; år 1875 utgjorde skörden 83,600,000<br />
hektoliter.<br />
Ilär liks<strong>om</strong> i hela Frankrike har vintern vant ovanligt hard och lång,<br />
och detta förhållande har haft ett menligt inflytande på sjöfarten; stark isgång<br />
i floden gjorde det nödvandigt att installa all lossning och lastning mellan den<br />
16 december och den 4 innevarande månad.
36<br />
Den sedan lange under byggnad varande dockan, s<strong>om</strong> kan rymma 52 större<br />
fartyg, öppnades den 18 oktober <strong>1879</strong>, och hafva fartyg sedan dess der kunnat<br />
intagas, men afgiften af 25 cent. pr ton af alla fartyg i hela hamnen<br />
afven ut<strong>om</strong> dockan, såval franska s<strong>om</strong> frammande, utgår fortfarande, emedan<br />
kajer och magasin annu ej aro fardiga och antagligen ej blifva det på lange.<br />
Triest den 28 Januar 1880.<br />
Österrige-Ungaren.<br />
N. Sandblad.<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar af fölgende<br />
Oversigt:<br />
Til Distr. ank. fra Udlandet med Ladn. 13 svenske Fartöier dr. 3,929 Tons<br />
» » i Ballast 3 1,467<br />
Fra afg. til Sverige med Ladn. 1 » 610<br />
» Udlandet » 12 » 5,319<br />
» » » » i Ballast—. 2 568 »<br />
Til » ank. fra Norge med Ladning 5 norske 1,039<br />
Udlandet 35 » » 13,847 <strong>og</strong> 906 Læster<br />
» » » i Ballast.— 4 » 1,817<br />
Fra afg. til Norge » » » 544 »<br />
» » Udlandet med Ladn. 43 14,646 » 1,127 »<br />
» » » i Ballast.— 1 293 »<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 53<br />
dr. 19,515 Tons <strong>og</strong> 906 Læster, hvoraf 13 svenske dr. 4,629 Tons <strong>og</strong> 40<br />
norske dr. 14,866 Tons <strong>og</strong> 906 Læster; Antallet med Ladning afgaaede Fartöier<br />
udgjorde 56 dr. 20,575 Tons <strong>og</strong> 1,127 Læster, hvoraf 13 svenske dr.<br />
5,929 Tons <strong>og</strong> 43 norske dr. 14,646 Tons <strong>og</strong> 1,127 Læster.<br />
Ogsaa i det afvigte Aar har Triest været besögt af flere af de forenede<br />
Rigers Fartöier end tilforn, mest större Skibe, hovedsagelig s<strong>om</strong> Fölge af den<br />
forögede Petroleum-Indförsel s<strong>om</strong> <strong>og</strong> at Fragterne fra Amerika hertil have<br />
været n<strong>og</strong>enlunde lönnende samt at Fartöierne her finde Ladning tilbage til de<br />
forenede Stater.<br />
Direkte fra Norge hidförtes med 13 Fartöier tilsammen 87,500 V<strong>og</strong>er<br />
Rundfisk <strong>og</strong> indirekte, mest fra Venedig, <strong>om</strong>trent 13,800 V<strong>og</strong>er, eller tilsammen<br />
101,300 V<strong>og</strong>er; <strong>Aaret</strong> forud hidförtes tilsammen 80,833 V<strong>og</strong>er Rundfisk.<br />
Priserne varierede fra 29 till 33 Gulden pr 100 Kil<strong>og</strong>r.<br />
Den væsentlige Anledning til den forögede Indförsel af Rundfisk er, at<br />
Istrien <strong>og</strong> Dalmatien samt Bosnien <strong>og</strong> Herzegovina fra <strong>og</strong> med den 1 Januar<br />
1880 ere bleve underkastede Indförselstold, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> Bilge deraf have disse<br />
Provindser forsynet sig forud.<br />
Direkte fra Sverige hidförtes med 3 fremmede Fartöier 3,694 Tönder<br />
Tjære, s<strong>om</strong> her detaljeres fra 14 til 18 Gulden pr Tönde.<br />
Da forskjellige statistiske Data endnu ikke ere udk<strong>om</strong>ne <strong>og</strong> samlede, maa<br />
jeg forbeholde mig senerehen at indsende en udförligere Beretning <strong>om</strong> Triests<br />
<strong>Handel</strong> <strong>og</strong> Skibsfart i det afvigte Aar.<br />
J. Konow.
Danzig den 30 januari 1880.<br />
37<br />
Tyska riket.<br />
De Förenade rikenas sjöfart pa distriktet inhemtas af följande.<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo från Sverige med last<br />
» » » » » i barlast<br />
22 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
26 » 0 »<br />
2,407<br />
6,282<br />
tons<br />
»<br />
» » » » utrikes ort med last 21 » 0 » 6,196 »<br />
» » » » i barlast 17 » » » 4,151 »<br />
Fran » afgingo till Sverige med last 15 » » 1,085 »<br />
» » » » » i barlast •7 » » » 1,783 »<br />
» » » » utrikes ort med last 61 » » » 14,458 »<br />
» » » » i barlast___ 2 » » » 1,216 »<br />
Till » ankonamo fran Norge med last 14 norska » » 2,408 0<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
» i barlast__.<br />
utrikes ort med last<br />
3<br />
414<br />
»<br />
»<br />
a<br />
» »<br />
1,074<br />
15,497<br />
»<br />
»<br />
» » » i barlast 14 » » » 3,313 »<br />
Fran " » afgingo till Norge med last 22 » » » 3,387 »<br />
»<br />
»<br />
»<br />
» »<br />
»<br />
»<br />
» i barlast<br />
utrikes ort med last<br />
4<br />
39<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
» 1,077<br />
13,286<br />
»<br />
»<br />
» » » » » i barlast 11 » » » 4,381 »<br />
ilela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 101 <strong>om</strong> 26,508<br />
tons, hvaraf 43 svenska <strong>om</strong> 8,603 och 58 norska <strong>om</strong> 17,905 tons; antalet<br />
med last afgangna fartyg utgjorde 137 <strong>om</strong> 32,216 tons, hvaraf 76 svenska <strong>om</strong><br />
15,543 och 61 norska <strong>om</strong> 16,673 tons.<br />
Aug. af Segerström.<br />
Smyrna den 20 januari 1880.<br />
Turkiska riket.<br />
(Årsberättelse fär år <strong>1879</strong>.)<br />
Distriktet besöktes endast af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 423 tons samt af 3<br />
norska <strong>om</strong> tillsammans 755 tons.<br />
Ångfartygens alltjemnt ökade anvandning för sjötransporter och de reguliera<br />
förbindelser med angfartyg s<strong>om</strong> ega rum mellan Levantens förnamsta handels-.<br />
platser och alla de större handelsidkande platserna i Europa bidraga utan tvifvel<br />
att minska segelfartygens betydelse, men dessa senare finna dock icke desto<br />
mindre ofta sysselsattning till högre fraktsatser an angfartygen kunna betinga,<br />
och det ar derför svart att första hvarpa minskningen i den norska skeppsfarten<br />
på distriktet beror, <strong>om</strong> ej derpå att de norska fartygen funnit lönande<br />
sysselsattning pa annat håll. Införseln af stenkol är regelbunden och den betydliga<br />
utförseln af landets mangahanda alster skulle kunna förse med stora
38<br />
qvantiteter för sjötransporter, <strong>om</strong> ej möjligen fruktan för osakerheten i den<br />
politiska ställningen afhållit våra fartyg. Denna farhåga torde dock joke vara<br />
grundad ; den stora mangden af befolkningen sysselsätter sig . endast med slim<br />
materiella intressen, folket är taligt och vandt att fördraga. Ut<strong>om</strong> i en del af<br />
Syrien hafva fiera af landets produkter gifvit en riklig skörd s<strong>om</strong> vant latt att<br />
afsätta, och man kan ej klaga fver året <strong>1879</strong>, trots de härjningar, trots den<br />
skada grashoppor och kreaturspest orsakat samt det rådande krigstillståndet,<br />
hvilket visserligen nu nyligen upphört, men lemnat efter sig krymplingar<br />
och sjuka.<br />
Hvete och korn hafva val mast införas samt brödet derigen<strong>om</strong> fördyrats<br />
för vissa samhällsklasser, men andra hafva deraf skördat förtjenst.<br />
En af landets produkter s<strong>om</strong> anvandes i utlandets garfverier i stor skala<br />
fir garfämnet vallon4e; Tyskland och Ryssland hafva börjat att direkt importera<br />
af denna vara i stor skala.<br />
I afseende å den lokala administrationen är provinsens ställning mycket<br />
<strong>og</strong>ynnsarn ; embetsmannen sysselsätta sig endast med det s<strong>om</strong> kan vara till deras<br />
personliga fördel.<br />
Jernvagsnatet befinner 4sig stadt i tillväxt; undersökningar för nya jernvagar<br />
hafva verkstälts och trafikink<strong>om</strong>sterna på de redan fardiga ökas alltjemnt.<br />
Vintern är mycket sträng, snö har synts söder <strong>om</strong> Aleppo och Fahrenheits<br />
term<strong>om</strong>eter har har fiera gånger -visat 15 16 grader. Allmanna helsotillståndet<br />
tycks emellertid förbättras af kölden, och så synes äfven förhållandet<br />
vara med allmänna sakerhetstillståndet, åtminstone i staderna.<br />
Ch. D. van Lennep.<br />
Kiel den 30 januari 1880.<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet inhemtas af följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran Sverige— ...... 355 svenska fartyg <strong>om</strong> 30,035 tons<br />
» » » » utrikes ort 98 » » » 16,152 »<br />
» » » i barlast » » 18 » » 708<br />
Fran » afgingo med last till Sverige 18 » » » 708 »<br />
» » i barlast » » 382 » » » 33,045<br />
» » » utrikes ort ___ ___ 69 » » 12,888 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo med last fran Norge 57 norska » » 2,351 »<br />
» » e» » utrikes ort 51 » e 11,720 »<br />
Fran » afgingo i barlast till Norge 68 » » » 3,829<br />
e )) » e e utrikes ort 40 » » 10,242 »<br />
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na, fartyg utgjorde således 561 <strong>om</strong><br />
60,258 tons, hvaraf 453 svenska <strong>om</strong> 46,187 och 108 norska <strong>om</strong> 14,071 tons;<br />
med last afgingo endast 18 svenska fartyg <strong>om</strong> 708 tons.<br />
Antalet af till distriktet anlända fartyg öfversteg motsvarande antal föregående<br />
dr med 75 svenska <strong>om</strong> 10,708 tons samt 22 norska <strong>om</strong> 1,526 tons.
39<br />
Bruttofrakterna år <strong>1879</strong> utgjorde för svenska fartyg 516,600 samt för<br />
norska 232,600 kronor.<br />
I konsulsafgift erlades af svenska fartyg vid hufvudstationen kr. 1,270,<br />
vid vice konsulatstationerna kr. 1,690; af norska fartyg vid hufvudstationen kr.<br />
400, vid vice konsulatstationerna kr. 490.<br />
Travarufrakterna stalde sig på följande sätt: från Skellefted, och andra<br />
norrbottniska hamnar för bjelkar och sparrar 5 h 5 72 kronor; från Gefle,<br />
Sundsvall och Hernösand för bräder 4 A, 4 1/2 kronor pr 31 1/2 kubikfot, alit<br />
med 5 % kaplake.<br />
Trävarupriserna voro följande: för 4, 5 och 6 turns kanthuggna sparrar<br />
betaldes 20 A 25 öre, för 7 turns 25 à 28 öre, samt för bjelkar, 8 h 9<br />
turns och derutöfver, 35 As 40 öre pr kub.-fot engelskt mått f. o. b. å aflastningsorterna.<br />
Kalmar och Oskarshamns bräder af 6 alnars langd 12 X1 1/2<br />
turns betingade 18 à 19 mark pr tolft och andra dimensioner i proportion.<br />
Gotlands vara såldes mot rabatt af 20 à 25 %.<br />
Utsigterna för import af trävaror till detta konsulsdistrikt för innevarande<br />
Ar äro ingalunda de basta, emedan förråden å alla platser dro betydliga och en<br />
allmän klagan öfver en Pörringad afsattning förspörjes, till följd hvaraf hitintills<br />
endast obetydliga befraktningar af fartyg torde hafva egt rum.<br />
Ehuru vaderleken under skördetiden ingalunda var gynnsam, bief skörden<br />
i derma provins battre än man förmodade, med undantag af den å potatis, s<strong>om</strong><br />
utföll samre än under fiera foregående dr, hvarigen<strong>om</strong> samt på grund af den<br />
större export s<strong>om</strong> egt rum af denna nödvandighetsartikel, brist till våren torde<br />
vara att befara.<br />
Jernbanan Kiel—Eckernförde—Flensburg torde under innevarande<br />
k<strong>om</strong>ma att öppnas för trafiken.<br />
Med undantag af sjöfarten gen<strong>om</strong> Eiderkanalen, s<strong>om</strong> sedan 2 månader Or<br />
tillfrusen, air densamma Oppen till distriktets hamnar.<br />
F. Rooth.<br />
Curaçao den 20 januari 1880.<br />
Vestindien.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
Af de Förenade rikenas fartyg ank<strong>om</strong>mo under etret endast 2 norska <strong>om</strong><br />
269 1/2 laster, båda med last från utrikes ort och med destination till republiken<br />
Venezuela.<br />
Ons införsel ar ganska betydande och öfverstiger vida konsumtionen, men<br />
öfverskottet finner latt afsättning på narbelagna platser. De lander, med hvilka<br />
vi befinna oss i lifligaste handelsförbindelse, dro England s<strong>om</strong> förser oss med<br />
jern, stenkol och manufakturvaror, Frankrike s<strong>om</strong> sander oss siden., lyxartiklar<br />
och vin, Tyskland hvarifrån vi then få jern, manufakturvaror och öl, Nordamerikas<br />
förenta stater s<strong>om</strong> förse 02.s med mjöl, smör, flUsk, majs, triivaror<br />
m. m., samt moderlandet s<strong>om</strong> sander oss smör, ost, Ol m. m.<br />
Transitohandeln bidrager i h<strong>og</strong> grad till den rådande lifaktigheten i handeln<br />
bar på platsen. Hamnen är rnycket god och särdeles ryrnlig.
40<br />
Man har nyligen har upptackt stora lager af fosforsyrad kalk och bereder<br />
sig nu att i stor skala tillgod<strong>og</strong>öra sig desamma. Lyckas detta foretag k<strong>om</strong>mer<br />
det att taga i ansprak ett stort antal fartyg.<br />
Hittills kanna vi Mr inga andra produkter fran de Förenade rikena art<br />
tandstickor och öl från Frydenlunds bryggeri i Christiania. Ölet dr godt ocli<br />
börjar vinna insteg.<br />
Leon Tidal Leyba.<br />
Djeddah den 27 januari 1880.<br />
Turkiska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg har under året besökt distriktet, och ej<br />
heller har någon direkt handelsförbindelse egt rum meillan de Förenade rikena<br />
och denna plats.<br />
<strong>Handel</strong>n dr ieke utan sin betydelse, men införseln ar företradesvis beroende<br />
på pilgrimerna och utförseln består till största delen af produkter s<strong>om</strong><br />
k<strong>om</strong>ma frail Hodeidah, Suakim och Massawah och hvilka endast transitera.<br />
Det dr endast perlemo, gummi, hudar, b<strong>om</strong>ull och daddlar s<strong>om</strong> utgöra<br />
landets egna produkter.<br />
De tre nyssnamnda hamnarne börja att allt mera exportera direkte, till<br />
skada för Djeddabs handel.<br />
Under ar <strong>1879</strong> besöktes Djeddah af 241 ångfartyg <strong>om</strong> 213,295 tons mot<br />
218 <strong>om</strong> 194,473 tons dr 1878 och 205 <strong>om</strong> 179,073 tons dr 1877; segelfartygens<br />
antal utgjorde 1,156 <strong>om</strong> 55,932 tons mot 1,018 <strong>om</strong> 45,070 tons<br />
ar 1878.<br />
Tillvaxten beror dock ej på något ökadt lif i handels<strong>om</strong>sattningarne utan<br />
pa ett större antal pilgrimer., i Djeddah landstego ar <strong>1879</strong> leke mindre<br />
42,860 pilgrinaer. Af pilgrimerna voro 10,894 hinduer, 8,787 malajer, 7,995<br />
turkar, 3,506 perser, 3,459 egypter o. s. v. Lyckligtvis yppades ej nagon<br />
smittosam sjukd<strong>om</strong> bland dem.<br />
Den allmanna stegring s<strong>om</strong> egt rum i frakterna samtidigt med en nagot<br />
minskad konkurrens till följd af det dåliga resultatet föregående ar, afvens<strong>om</strong><br />
en ökad efterfrågan och höjda passagerareafgifter, hafva föranledt att de fartyg<br />
s<strong>om</strong> tagit del i pilgritustransporterna skördat en ganska god vinst.<br />
J. A. lirnyt.<br />
Nederlandene.<br />
Amsterdam den 7 Februar 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong>.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet fremgaar af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 52 venske Fartöier dr. 18,470 Tons<br />
» » » » Udlandet » 51 » » » 18,905 »<br />
» » » » » i Ballast 4 » » » 1;548 »<br />
Fra » afgik til Sverige med Ladning 41 » » » 15,347 »<br />
» » » » » i Ballast 21 » » » 7,429 »
41<br />
Fra Distr. afg. til Udlandet med Ladn. 12 svenske Fartöier dr.<br />
» » » i Ballast 33 » » »<br />
Til » ank. fra Norge med Ladning 163 norske » »<br />
3,339 Tons<br />
12,807 »<br />
37,691 »<br />
'» » » » i Ballast ___ 2 » » » 428<br />
» » » a Udlandet med Ladn. 447 » » » 145,954 » <strong>og</strong> 10,615 Læster<br />
» i Ballast 1 » » » 146 »<br />
Fr) ) a<br />
n<br />
»<br />
»<br />
»<br />
))<br />
»<br />
»<br />
afg. til Norge med Ladning 33<br />
» » » i Ballast ___ 237<br />
» Udlandet med Ladn. 74<br />
» » » i Ballast 268<br />
a<br />
»<br />
»<br />
»<br />
))<br />
»<br />
»<br />
»<br />
))<br />
»<br />
»<br />
9,390<br />
61,466<br />
26,578<br />
87,279<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
2,188<br />
3,409<br />
4,568<br />
»<br />
»<br />
»<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 713<br />
dr. 221,020 Tons <strong>og</strong> 10,615 Læster, hvoraf 103 svenske dr. 37,375 Tons<br />
<strong>og</strong> 610 norske dr. 183,645 Tons <strong>og</strong> 10,615 Læster; Antallet med Ladning<br />
afgaaede Fartöier udgjorde 160 dr. 54,654 Tons <strong>og</strong> 3,409 Læster, hvoraf 53<br />
svenske dr. 18,686 Tons <strong>og</strong> 108 norske dr. 35,968 Tons <strong>og</strong> 3,409 Læster.<br />
Sveriges Skibsfart paa Holland var i <strong>1879</strong> mindre end de foregaaende<br />
Aar; der ank<strong>om</strong> i<br />
<strong>1879</strong> 107 Fartöier, drægtige 38,922,36 Tons<br />
1878. 124 )) D 50,254,33 D & 156,50 Nylæster,<br />
1877 123 » )) 46,30 5,59 )) & 1,417,50 »<br />
1876 137 D D 32,910,63 D & 5,477,00 D<br />
Norges Skibsfart paa Holland var dette Aar <strong>og</strong>saa mindre end de foregaaende<br />
Aar; der ank<strong>om</strong> i<br />
<strong>1879</strong>___ 618 Fartöier, drægtige 187,181,39 Tons & 10,165 C<strong>om</strong>m. Lxster,<br />
1878_ 654 )) )) 178,759,19 D & 19,436 »<br />
1877___ 797 D D 130,721,16 D & 60,057 11, »<br />
1876___ 789 D D 12,893,99 D & 111,6117, D<br />
Optjent Brutto-Fragt for Svenske Skibe var i <strong>1879</strong> Fl. 555,666 <strong>og</strong> for<br />
Norske Skibe Fl. 3,176,494.<br />
•<br />
Sveriges <strong>og</strong> Norges Skibsfart paa Holland var i det henrundne Aar ei<br />
alene mindre end de foregaaende, men til samme Tid yderst lidet lönnende;<br />
paa alle Have vare Fragterne daarlige med Undtagelse af Kornfragterne fra<br />
Amerika, s<strong>om</strong> vare de eneste, der gave en Smule Fortjenste, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> saa at<br />
sige holdt Liv i Fragtmarkedet.<br />
Mod Slutningen af <strong>Aaret</strong> var der vel Tegn til Forbedring, særlig t<strong>og</strong>e Javafragterne<br />
betydelig Opsving, idet de mod <strong>Aaret</strong>s Slutning hurtig stigende Sukkerpriser<br />
paa, de Europæiske Markeder gav Anledning til betydelige Afskibninger<br />
fra Java, s<strong>om</strong> bragte Fragterne op til det dobbelte af hvad de vare n<strong>og</strong>le Uger<br />
tidligere. Om dette höiere Standpunkt end ikke kan holdes til den nye Höst<br />
k<strong>om</strong>mer frem til Afskibning, vil Java til næste Aar d<strong>og</strong> behöve betydeligt<br />
Skibsrum, da Hösteu er god.<br />
Sveriges <strong>og</strong> Norges <strong>Handel</strong> paa Holland var ligesaalidet lönnende s<strong>om</strong><br />
Skibsfarten.<br />
Trælast-Priserne vare lave <strong>og</strong> nedtrykte, der kjöbtes kun for Dagens Behov,<br />
<strong>og</strong> selv den betydelig mindre Tilförsel var ei istand til at bringe Forbedring<br />
i Trælastpriserne för herimod Slutningen af <strong>Aaret</strong>, da Stigningen paa<br />
de store Europæiske Trælastmarkeder <strong>og</strong>saa fremkaldte Prisforbedring her. Det<br />
er at vente, at Trælastpriserne vil stige ud over Vinteren, alle Kjendetegn tyde<br />
derpaa, men det er at haabe, at Stigningen vil gaa langs<strong>om</strong>t <strong>og</strong> sikkert,<br />
man er villig til at betale höiere Priser til næste Aar, men ders<strong>om</strong> man jager<br />
Priserne op for hurtig, vil Reactionen <strong>og</strong>saa hurtig fölge.
42<br />
Af Nordlandske Producter Fisk <strong>og</strong> Tran vor Tilförselen liden.<br />
Af Jern, Tjære <strong>og</strong> Beg var Tilförselen <strong>og</strong>saa dette Aar liden.<br />
Omendskjöndt man endnu ei kan sige at Tilliden er vendt tilbage blandt<br />
<strong>Handel</strong>standen, synes den ængstelige Tilbageholdenhed d<strong>og</strong> successive at vige<br />
<strong>og</strong> give Plads for mere Foretagelseslyst. Naar en Vare er at faa til yderst<br />
billig Pris, vil ingen kjöbe, denne Tilstand har hersket i de sidste Aar, nu<br />
derimod da næsten alle Varer ere stegne <strong>og</strong> stige i Pris, nyde alle mere Opmærks<strong>om</strong>hed<br />
<strong>og</strong> Kjöbelysten indfinder sig atter.<br />
Java-Kaffe, Hollands vigtige Colonial-Product, s<strong>om</strong> mod Slutningen af forrige<br />
Aar var k<strong>om</strong>men ned til en Pris t), 41 Cent. pr 1/ 2 Kilos, steg successive<br />
atter ud over <strong>Aaret</strong>, <strong>og</strong> naaede i December 51 Cent. pr 1/2 Kilos, en Pris<br />
s<strong>om</strong> synes at fortjene Tillid. <strong>og</strong> ved aabent Vand venter man atter livlig Omsætning.<br />
Efter al Sandsynlighed k<strong>om</strong>mer der et stort Quantum Java-Kaffe i<br />
Markedet i 1880; baade Staten <strong>og</strong> Private har cn stor Höst at disponere over,<br />
<strong>og</strong> for den Nederlandske Stat er den store Höst <strong>og</strong> det faste Kaffemarked saameget<br />
kjærk<strong>om</strong>mere, s<strong>om</strong> Deficiten paa det Indiske Budget for 1880 höist<br />
sandsynlig derved forsvinder.<br />
Den Nederlandske Stat sælger aarlig paa Java <strong>og</strong> Sumatra et större Quantum<br />
Kaffe i offentlig Auction. I disse Auctioner optræder ikke alene Amerikansk<br />
Concurrence, men <strong>og</strong>saa for Europæiske <strong>Handel</strong>ssteder kjöbes der, <strong>og</strong><br />
disse blive da i Europa Concurrenter for det Hollandske Kaffemarked.<br />
Sukker var <strong>og</strong>saa i den störste Deel af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> en aldeles forladt<br />
Vare, de yderst lave Priser vare ei istand til at fremkalde Kjöbelyst, uden<br />
for Dagens Behov, <strong>og</strong> hertil bidr<strong>og</strong> meget at saavel Roe-Sukker-Hösten i<br />
Europa 1878--79, s<strong>om</strong> Colonial-Sukker-Hösten paa Cuba var större end paaregnet.<br />
Denne Tilstand varede til henimod Slutningen af October Maaned, da,<br />
det viste sig at Hr Licht havde anslaaet Roe-hösten for <strong>1879</strong> (1,600 Millioner<br />
Kilos) for höit <strong>og</strong> at istedet for 50 Millioner mere end i 1878, vilde den<br />
sandsynligvis blive 200 Millioner mindre.<br />
I November Maaned t<strong>og</strong> <strong>og</strong>saa det Engelske <strong>og</strong> Newyork's Sukkermarked<br />
et betydeligt Opsving, <strong>og</strong> det Hollandske Marked fulgte Exemplet.<br />
Af Java-Sukker findes her intet Forraad, <strong>og</strong> det lader sig forudsee at<br />
<strong>Handel</strong>en i <strong>og</strong> Tilförselen af denne Vare vil blive liden i det k<strong>om</strong>mende Aar,<br />
da de Engelske <strong>og</strong> Franske Markeder betaler 1 Fl. mere for de gode Sorter,<br />
end man er istand til at naa her.<br />
Værdiforholdet af Java-Sukker af god Qualitet, 31 December <strong>1879</strong>:<br />
St. N:o 5 Fl 24 1/ 2St. N-o 13 Fl. 32 1/2 .<br />
6___ ______ » 25 1/ 2 . )) 14 » 33.<br />
))<br />
o<br />
7 )) 26 1/ 2 .<br />
8 » 281/2<br />
271/2.<br />
»<br />
»<br />
15 )) 33 V4.<br />
16 )) 331/2.<br />
» 9<br />
» 17 » 34.<br />
» 10 ».29 1/ 2 . » 18 » 34 1/2 .<br />
» 11 » 31 » 19 » 35.<br />
» 12__- --- --- --- )) 32. » 20 _____ » 35112.<br />
Java Tobak nyder fremdeles stor Opmærks<strong>om</strong>hed, særlig for Cigarfabrication;<br />
Tobaksproductionen paa Java <strong>og</strong> Sumatra tiltager stadig, af 1878 Aars<br />
Höst sendtes for en Værdi af 25 Million Gulden til Holland.
43<br />
Banca Tin, dette for Speculation saa yndede Metal, var fra <strong>Aaret</strong>s Begyndelse<br />
ganske forladt, men steeg senere ud paa <strong>Aaret</strong> i Lighed med andre<br />
Metaller betydelig; Priserne löbe op fra Fl. 38 til FL 56.<br />
Arak. Tilförselen var i <strong>1879</strong> 1,600 Leggers större end det foregaaende<br />
Aar, <strong>og</strong> Forraadet ved <strong>Aaret</strong>s Slutning <strong>om</strong>trent 1,800 Leggers större end 31<br />
December 1878.<br />
Forraad 31 December i Amsterdam <strong>og</strong> Rotterdam: 5,371 hele <strong>og</strong> 40<br />
halve Leggers.<br />
Priserne varierede for Batavia-Arak fra 150 til 300, <strong>og</strong> for Soerabaya-<br />
Arak fra 60 til 180 pr Legger.<br />
Java-The er en Vare, s<strong>om</strong> nyder mere <strong>og</strong> mere Opmærks<strong>om</strong>hed, da Prisen<br />
for ordinair Java altid er betydelig billigere end for China-The, finder<br />
den stedse Kjöbere.<br />
Pengemarkedet var i <strong>1879</strong> rigelig forsynet.<br />
Den Nederlandske Bank disconterede hele <strong>Aaret</strong>:<br />
Vexler til 3 %,<br />
Indenlandske Vexler<br />
Laan paa Holl. Statspapirer<br />
31/2<br />
31/2<br />
%,<br />
Laan paa Udenlandske Statspapirer 4 ù, 4 112 X,<br />
Laan paa alleslags Varer 31/2 % •<br />
Efter mere end et halvt Aarhundredes Forbud aabnedes i dette Aar det<br />
Hollandske Pengemarked atter for Svenske <strong>og</strong> Norske Statspapirer.<br />
I det hele taget har <strong>Handel</strong>en i Statspapirer i det henrundne Aar været<br />
meget lönnende, næsten alle Værdipapirer ere betydelig stegne, adskillige Amerikanske<br />
Obligationer <strong>og</strong> Jernbaneactier selv 100, ja flere Hundrede Procent.<br />
Amsterdams nye Vandvei til Nordsöen <strong>og</strong> Havnen i Nordsöen (Ymuiden)<br />
fyldestgjör i alle Dele. Udgravningen af Ymuidens Havn fortsættes fremdeles.<br />
Med den nye Vandvei fra Rotterdam til Nordsöen (Hock van Holland)<br />
gaar det uheldig. Det Princip, hvorefter man har anlagt denne Kanal, synes ei<br />
at ville give de Resultater, man havde ventet sig. Der dannes sig Sandbanker<br />
i Kanalens Munding, <strong>og</strong> trods alle anvendte Arbeider er Dybden <strong>om</strong>trent<br />
den samme s<strong>om</strong> för, <strong>om</strong>kring 15 Fod.<br />
Söfolkenes Römning aftager stadig, <strong>og</strong> var dette Aar mindre end n<strong>og</strong>ensinde<br />
tilforn.<br />
Sundhedstilstanden var god hele <strong>Aaret</strong>.<br />
Lungesyge blandt Hornqvæg <strong>og</strong> Droes blandt Heste hersker af <strong>og</strong> til paa<br />
forskjellige Steder i Landet.<br />
Toldsatserne paa de vigtigste Svenske <strong>og</strong> Norske Export-Artikler i Nederlandene<br />
ere:<br />
Kornvarer_ Fl. 1,50 pr Læst (21V, Tönde).<br />
Trælast, uskaaren Last Frit.<br />
skaaren Last Frit.<br />
hövlet Last Frit.<br />
Jern Frit.<br />
Kobber, Kager & Stænger Frit.
44<br />
Kobber, valset i'Plader & Spiger __ Fl. 1 pr 100 Kilos.<br />
Tjære <strong>og</strong> Beg ____ _ Frit.<br />
Sild <strong>og</strong> Fisk Frit.<br />
Tran Frit.<br />
lis----------------------------- ------ ------ Frit.<br />
Th. Egidius.<br />
Britiska riket.<br />
La Va I etta (Malta) den 31 januari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet inhemtas af följande:<br />
Af svenska fartyg anlöpte 3 <strong>om</strong> 2,152 tons on, alla med last. Af norska<br />
fartyg ank<strong>om</strong>mo 21 <strong>om</strong> 17,309 tons; 19 afgingo med samma last och 1<br />
<strong>om</strong> 929 tons afgick i barlast.<br />
De i min förra årsberättelse <strong>om</strong>nämnda forslag att anlägga en jernväg på<br />
ön äfvens<strong>om</strong> att inrätta en daglig ångbdtsförbindelse mellan Syracusa och Malta<br />
hafva hilda fått förfalla.<br />
Cons ekon<strong>om</strong>iska belägenhet har icke undergitt någon förbättring utan befinner<br />
sig befolkningen i samma svara ställning s<strong>om</strong> förut. Skörden har dock<br />
vant ganska god och utsigten för den nästa dr lofvande. Potatisodlingen har<br />
utvecklat sig rätt mycket under de senaste åren; hvarje år tagas två skördar<br />
och en betydande utförsel eger rum. Af öns öfriga produkter förtjena att i<br />
främsta rummet nämnas oranger, mandariner, kummin och anis. B<strong>om</strong>ullsodlingen,<br />
s<strong>om</strong> för några år sedan bedrefs ganska ifrigt, är numera endast föga<br />
utbredd.<br />
Bland varor s<strong>om</strong> utgöra föremål för in- och utförsel är det egentligen<br />
blott stenkol s<strong>om</strong> är af stor betydelse; häraf infördes år <strong>1879</strong> 343,803 tons<br />
mot 350,042 år 1878, 246,766 år 1877 och 297,787 tons dr 1876. Stenkolsfrakterna<br />
från England till Malta utgjorde under de fem första månaderna<br />
af <strong>1879</strong> 11 à 12 shilling, från juni till oktober 9 à 10 shilling samt under<br />
årets bada sista månader 10 h 12 shilling pr ton. Fran januari till maj betaltes<br />
Cardiff-stenkol med 24 shilling, under juni och juli 23 sh., från augusti<br />
till oktober 22 sh. och sedan 23 sh., alit pr ton fritt <strong>om</strong>bord.<br />
Malta anlöptes under året af 4,877 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 3,022,736<br />
tons, hvaraf 3,012 ångfartyg <strong>om</strong> 2,805,568 tons. År 1878 anlöptes ön af<br />
5,375 fartyg <strong>om</strong> 3,213,615, hvaraf 3,373 voro ångfartyg <strong>om</strong> 2,951,983 tons.<br />
O. F. Gollcher.
45<br />
Spanien.<br />
Manila (Filippinska liarne) den 20 januari 1880.<br />
(Årsberättelse •för <strong>1879</strong>.)<br />
Under år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>mo af de Förenade rikenas fartyg endast 3 svenska<br />
.<strong>om</strong> tillsammans 1,524 tons, dessa ank<strong>om</strong>mo med last och afgingo likaledes<br />
med last.<br />
Fran °eh med 1 juli <strong>1879</strong> hafva de olik-heter upphört hvilka förut funmos<br />
mellan afgifterna s<strong>om</strong> spanska och andra nationers fartyg hade att erlägga.<br />
Uruguay.<br />
Montevideo den 29 januari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong>.)<br />
R. A. Lane.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på republiken Uruguay år <strong>1879</strong> framgår af<br />
följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo fran Sverige med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 85 tons,<br />
» » » » utrikes ort med last 13 » 5,641 »<br />
» » » » i barlast 3 » ), » 1,374 »<br />
Tan » afgingo till Sverige i barlast 1 » » 742 »<br />
» » » » utrikes ort med last 9 » » » 2,905 »<br />
» » » » i barlast 5 » » » 1,654 »<br />
Till ii ank<strong>om</strong>mo fran Norge med last 2 norska » » 568 »<br />
» » » » utrikes ort med last 28 » » » 7,978 »<br />
» » » » » i barlast 8 » » 1,987 »<br />
Fran » afgingo till » med last 31 » » » 9,133 »<br />
» » » i barlast 6 » » » 1,565 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 44 <strong>om</strong> 14,272<br />
tons, hvaraf 14 svenska <strong>om</strong> 5,726 och 30 norska <strong>om</strong> 8,546 tons; sammanlagda<br />
antalet med last afgångna fartyg utgjorde 40 <strong>om</strong> 12,038 tons, hvaraf 9<br />
svenska <strong>om</strong> 2,905 och 31 norska <strong>om</strong> 9,133 tons.<br />
Af här ofvan uppförda fartyg halva dock 4 svenska <strong>om</strong> 1,272 tons och<br />
12 norska <strong>om</strong> 3,593 tons härifrån afgått med hitförda laster.<br />
Till stationen ank<strong>om</strong>mo:<br />
svenska fartyg: norska fartyg:<br />
<strong>1879</strong>------15 <strong>om</strong> 6,512 tons, 28 <strong>om</strong> 7,899 tons,<br />
1878 22 9,616 » 26 7,959 » och 214 1/2 läster,<br />
1877 11 4,5501/2 » 19 4,726 » 2,093 h/ 2»
46<br />
främmande fartyg :<br />
1878_ ......... 3,589 <strong>om</strong> 1,335,158 tons, kustfarten inberäknad.<br />
<strong>1879</strong> 3,634 » 1,355,089 D<br />
Af dessa voro under <strong>1879</strong> starkast representerade :<br />
engelska 272 <strong>om</strong> 346,871 tons,<br />
franska 161 » 232,422 D<br />
italienska ...... 207 » 140,262 »<br />
tyska ......... ..... 132 D 128,515 D<br />
brasilianska 81 » 54,226 D<br />
spanska 203 42,334 »<br />
Förenta staternas 49 21,810 »<br />
argentinska 292 » 11,306 »<br />
De till distriktet ank<strong>om</strong>na svenska fartygs besättningar uppgingo till 191<br />
och de norska till 353 man.<br />
Sunman af beräknad bruttofrakt för införda laster belöpte sig till:<br />
med svenska fartyg ct 8,480,<br />
• n orsk a D 9,425,<br />
och för utförda:<br />
med svenska fartyg<br />
» norska D 7,260.<br />
Äfven under detta dr har fraktförtjensten för de Förenade rikenas fartyg<br />
härstädes vant i aftagande. Densamma uppgick under det foregående allena<br />
vid stationen för in- och utförda laster till:<br />
med svenska fartyg 11 14,720,<br />
• norska » 17,855.<br />
Från svenska fartyg afmönstrades 2 och från norska 10 man, och påmönstrades<br />
ett lika antal. Ingen rymning förek<strong>om</strong> från svenska fartyg; från<br />
norskt rymde 1 man. Antalet af bref, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> konsulatet befordrades till<br />
svenska och norska sjömän, utgjorde 725.<br />
Den enda sjöolyeka s<strong>om</strong> inträffade var förlusten af en mast a svenska<br />
barkskeppet »Silentium» från G-öteborg. Havenet belöpte sig till doll. 386.<br />
Ett norskt fartyg med styckegodslast, bestämd att lossas här och i Buenos<br />
Aires, anlände hit efter att hafva gjort ett större haveni i engelsk hamn. S<strong>om</strong><br />
bodmeribrefvet var betalbart härstädes, befann sig skepparen i allvarsamma svdrigheter,<br />
och måste han upptaga nytt la., hvilket med mycken möda erhölls<br />
till 5 (x" För att i anal<strong>og</strong>a fall undvika uppehåll och <strong>om</strong>kostnader bora<br />
bodmerilånen vara betalbara på den plats, der resan slutas.<br />
Hamnafgifterna hafva blifvit betydligt nedsatta och är följande taxa gallande<br />
sedan den 1 sistlidne november:<br />
För fartyg från 200 à 500 reg. tons:<br />
1:o) s<strong>om</strong> anlöpa denna hamn för ordres:<br />
fyrbaksafgift pr ton doll. 0,115,<br />
sundhetspass D 5,60,<br />
och för fartyg s<strong>om</strong> afgå till Uruguay-floden:<br />
för flodens utprickning _ ______ pr ton doll. 0,035,
47<br />
2:o) s<strong>om</strong> lossa och lasta härstädes:<br />
fyrbåksafgift pr ton doll. 0,095 7<br />
tonnage » » 0,1 0,<br />
stämpelafgift » 24,00,<br />
manifest D 8,00,<br />
notarius publicus » 4,80,<br />
sundhetspass D 5,60,<br />
hamnlots, in- & utgående » 20,00,<br />
3:o) s<strong>om</strong> lossa del af last här, och fortsätta med aterstoden till Buenos<br />
Aires:<br />
fyrbaksafgift pr ton doll. 0,115,<br />
stämpel D 16,00,<br />
manifest D 8,00,<br />
sundhetspass »<br />
notarius publicus D 2,40,<br />
hamnlots, & utgående » 20,00,<br />
4:o) s<strong>om</strong> lossa här och afgå i barlast till Uruguay-floden:<br />
fyrbaksafgift pr ton doll. 0,115,<br />
tonnage 0,10,<br />
för flodens utprickning 0,035,<br />
stämpelafgift 24,00,<br />
sundhetspass 5,60,<br />
notarius publicus_ -1,6o,<br />
hamnlots, in- & utgående 20,00,<br />
5:o) ank<strong>om</strong>na i barlast från hamnar ut<strong>om</strong> floden, hvilka till Adana afgi<br />
efter harstädes verkställd lastning:<br />
fyrbaksafgift pr ton doll. 0,095,<br />
tonnage » » 0,10,<br />
stämpelafgift D 16,00,<br />
manifest D 4,00,<br />
notarius publicus » 4,80,<br />
sundhetspass D 5,60,<br />
hamnlots, in- & utgående » 20,00.<br />
Fartyg med öfver 500 reg. tons hafva en fjerdedel högre stampelafgift.<br />
Fraktkonjunkturerna förblefvo fortfarande särdeles tryckta, och måste der-före<br />
6 svenska och 6 norska fartyg harifrån afgå i barlast. Angbdtstrafiken<br />
har sedan fiera ar tillbaka bemaktigat sig största delen af utskeppningen, oeh<br />
finnas för närvarande inga utsigter till en forandring af detta för de Förenada<br />
rikenas skeppsfart <strong>og</strong>ynsamma förhallande.<br />
Noteringarne voro :<br />
pr tingfartyg:<br />
/ ull ___ ...... ______ 15 h 40 sh. pr eng. ton,<br />
till England och Belgien salta hudar30 .... ____ 30 h 40 D D D<br />
torra D 50 h 60 » » D<br />
till Havre<br />
I ull<br />
I torra hudar<br />
25 à 40 francs pr kub-.meter,,<br />
50 h 60 » » D
48<br />
till England och Belgien: ull<br />
pr segelfartyg:<br />
1272 h. 20 sh. pr eng. ton,<br />
från Uruguay-floden __<br />
salta hudar ___ 27<br />
talg 30<br />
h 35 » »<br />
h, 37 » 6 cl. pr eng. ton,<br />
till Havre<br />
ull _________ 12 1/ 2 h, 18 francs pr kub.-meter,<br />
terra hudar ___ 35 h, 50 » »<br />
till Förenta staterna__<br />
ull<br />
torra budar<br />
37, doll. pr bal,<br />
ct pr R.<br />
<strong>Handel</strong>n har ej kunnat höja sig ur den overksamhet hvaruti en mångarig<br />
kris nedtryckt densamma, churn regeringen vidtagit fiera vigtiga matt och steg<br />
till dess beframjande. Så nedsattes, enligt hvad jag redan haft aran inberatta,<br />
importtullarne på alla varer, hvilka förut voro belagda med öfver 5 ,°4; , till<br />
hälften, och exporttullafgifterna förminskades till 75 X af de förut gallande.<br />
Hamnunagalderna reducerades, s<strong>om</strong> ofvan anfördt, och den höga skatt (från 200<br />
it 500 doll. för import- och exporthus efter <strong>om</strong>sattning), s<strong>om</strong> betalades för<br />
idkande af handel och industri, förminskades med 42 för år 1880.<br />
Det ar dock antagligt att en förbattring småning<strong>om</strong> skall intrada, <strong>om</strong> ej<br />
regeringens, delvis till följd af dessa reduktioner, iråkade deficit nödgar denamma<br />
att any() palagga de förra alltför tryckande skatterna.<br />
Importen har isynnerhet lidit af stockningen i affarerna. En betydlig del<br />
af under året införda manufakturer har blifvit föryttrad d offentliga auktioner<br />
till priser, s<strong>om</strong> ofta ej öfverstego fabrikskostnaden.<br />
Ingen direkt <strong>om</strong>sdaning med de Förenade rikena har under de senaste<br />
iren egt rum.<br />
Östersjö-travaror aro sedan langre tid attrangda från vår marknad af de<br />
nordamerikanska, hvaraf införseln 1877 utgjorde 12,364,000 löpande fot.<br />
Priserna noterades:<br />
Pitch Pine 35 h, 40 doll. pr 1,000 löpande fot<br />
Import-tull for<br />
White » 30 it 40 » » 1,000<br />
I kopares rakning.<br />
Spruce »- ---------- -- 28 h 30 » 1,000<br />
Under aret anlande en svensk och tvenne uorska tralaster, för hvilka fördelaktigare<br />
marknad måste sökas i Buenos Aires.<br />
De enda dimensioner af Ostersjö-tra, soin liar kunna föryttras till tackande<br />
priser, dro 3X9 X 14 h, 24 fots plankor (sorterade langder).<br />
Ohyflade brader och plankor betala i tullafgift pr 1,000 1 .6pande fot doll.<br />
2,70 och hyflade doll. 6,75.<br />
Betydliga partier af norsk klippfisk i lador införas öfver Hamburg pr Angfartyg,<br />
och uppgick importen af denna artikel ar 1877 till 272,000 kil<strong>og</strong>r.<br />
Årets priser voro doll. 9 h. 12 pr quintal för frisk vara. Tullafgiften dr doll.<br />
2,10 pr 100 kil<strong>og</strong>r.<br />
På samma vag hitföras små partier af svenska sakerhetstandstickor, hvilka<br />
dock hafva svart att konkurrera saval med franska och m<strong>om</strong> landet tillverkade<br />
svafvelstickor, s<strong>om</strong> med de i Tyskland förfalskade tra-stiekorna, och vanligtvis<br />
måste föryttras utan förtjenst.<br />
Importen af svenskt och norskt öl har nastan upphört, emedan det i landet<br />
bryggda saljes till vida billigare priser din hvad det införda bar kostar.<br />
Utförseln var liflig och hafva republikens produkter uppnatt ovanligt höga<br />
priser, uti hvilka erhallits ersättning för den betydliga förlust, s<strong>om</strong> förorsakades<br />
under vintern gen<strong>om</strong> ovanligt stor dödlighet ibland hornboskapen, s<strong>om</strong> bortryckte<br />
<strong>om</strong>kring 200,000 st. Dödsorsaken, s<strong>om</strong> uppgafs vara dåligt bete, köld
49<br />
och brist pa skydd under ihallande regn och stormar, hade dock ej något menligt<br />
inflytande pa hudarnes qvalitet.<br />
Tillgången pa torra hudar och ull var ymnigare an under 1878.<br />
Landets förnämsta exportartiklar utgjordes af:<br />
1877. 1878.<br />
salta ox- & ko-hudar stycken 682,667, stycken 765,767,<br />
torra d:o » 432,327, D 444,906,<br />
talg kil<strong>og</strong>r. 7,350,219, kil<strong>og</strong>r. 12,719,403,<br />
ull » 17,146,005, » 16,912,848,<br />
farfällar » 3,484,255, » 4,139,820,<br />
kitt------- --- )) 25,472,494, D 33,481,948,<br />
hvetemjöl » 8,755,460, » 8,406,875.<br />
Antalet boskap uppskattas till:<br />
6,100,000 hornboskap,<br />
12,200,000 får,<br />
875,000 hästar o. s. v.,<br />
och dess varde till doll. 51,500,000 i guld.<br />
De förnämsta exportartiklarne noterades:<br />
salta hudar, pr 75 R<br />
torra hudar, pr 40<br />
doll. 7,00 h 8,30 för ox-hudar, 68 h 77 R,<br />
» 6,25 h 7,00 » ko- »<br />
6,00 h, 7,50<br />
5,40 h 6,10<br />
ull, otvättad mestizo, pr 25 R » 3,20 hi 4,00,<br />
talg i pipor, pr 25 R D 1,52 h 1,75.<br />
tunga,<br />
lätta,<br />
Varu<strong>om</strong>sättningen mellan republiken och utlandet uppgick till:<br />
Import: Export:<br />
1877 doll. 15,045,846. doll. 15,899,405.<br />
1878 » 15,927,974. » 17,492,159.<br />
<strong>1879</strong> _ D 15,379,126. D 15,887,160.<br />
Akerbruket, hvilket ännu för ett tiotal af år sedan var så obetydligt, att<br />
största delen af mjölbehofvet maste fyllas frail utlandet, har gjort stora framsteg.<br />
1878 uppgick den uppodlade jordarealen till 243,500 hektarer, och<br />
hveteskörden allena belöpte sig till 685,000 fanegas, värderade till dollars<br />
2,712,000. Äfven i ar har derma skörd vant ymnig, och den akerbrukande<br />
befolkningen, s<strong>om</strong> äfven i fördelaktiga priser (doll. 3,60 h 6,50 pr fanega<br />
vägande 106 hi 112 kil<strong>og</strong>ram) funnit ersättning för sina mödor, skall utan tvifvel<br />
fortfarande företaga stora nyodlingar. Majs-skörden har dock äfven i dr<br />
vant mindre gifvande i följd af ihallande torka under förs<strong>om</strong>maren. Ett stort<br />
men för åkerbruket är dock den nästan absoluta bristen pa sk<strong>og</strong>, hvaraf endast<br />
föga finnes vid flodstränderna, och denna oduglig till byggnadsvirke.<br />
industrien ligger unnu i sin linda oaktadt höga skyddstullar, hvilka ph<br />
densamma ej haft nagot lifgifvande inflytande. Sa importeras ännu till detta<br />
land, sa rikt på boskap, stora qvantiteter af ost och smör, och oaktadt den<br />
rika tillgangen pa ull finnes mig veterligen i landet inien enda väfstol.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Spfart. 4
50<br />
Ut<strong>om</strong> Liebigs storartade och en annan mindre köttextrakt- och konservfabrik<br />
finnas endast ångqvarnar, angsagar, garfverier, öl-, sprit-, ättiks- och<br />
likörfabriker, samt en af stearinljus och en af vaxtändstickor.<br />
Statens tullar inbragte:<br />
1877 doll. 4,083,331.<br />
1878 )) 4,246,679.<br />
<strong>1879</strong>---------------------- --- -- - 4,919,306.<br />
Jernvägarne uppna endast en utsträckning af 290 kil<strong>om</strong>eter och telegraflinierna<br />
1,450 kil<strong>om</strong>eter.<br />
Postverket befordrade 1878 2,200,000 bref och 2,300,000 tidningar.<br />
Porto för från utlandet (med undantag af den Arg. republiken) ank<strong>om</strong>mande<br />
bref är 10 cent. för enkelt (8 gram), och lika stort för afgående.<br />
På härvarande barmhertighets-hospital vårdades kostnadsfritt:<br />
1876: 1877: 1878:<br />
svenskar 21 18 39<br />
norrmän 19 13 18<br />
Skilnaden eraellan in- och utvandringen var 1877 1,416, 1878 2,222,<br />
<strong>1879</strong> 3,701 personer till landets faveur.<br />
Statens konsoliderade skuld uppgår till 47 millioner pesos. Den förr med<br />
12 %, nu med 4 %. löpande skulden noteras frail, 26 A, 30 X.<br />
Republikens folkmängd antages vara 450,000.<br />
Sam. Blixen.<br />
Britiska riket.<br />
Rangoon (Britiska Birma) den 23 januari 1880.<br />
(Årsbertittelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes b,rendena.)<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong> 1 sveuskt fartyg <strong>om</strong> 699 tons med last från utrikes ort.<br />
2 » 1,458 i barlast »<br />
Från afgingo 3 » 2,157 med last till<br />
Till ank<strong>om</strong> 1 norskt 1,082 a» från<br />
10 » 8,353 i barlast »<br />
Fran afgingo 14 » 12,359 med last till<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 2 <strong>om</strong> 1,781 tons;<br />
antalet med last afgångna utgjorde 17 ora 14,516 tons.<br />
Vid red<strong>og</strong>örelsen för handelsförhallandena under det sistförflutna året<br />
måste man taga hänsyn till de politiska förvecklingarne mellan denna provins<br />
och öfre Birma. Sås<strong>om</strong> förut meddelats d<strong>og</strong> förre konungen af öfre Birma i<br />
oktober 1878 och följdes pa tronen af prins Thee-Baw. Denna halfbarbariska<br />
dynastis annaler veta fiera ganger att berätta <strong>om</strong> att vid en ny konungs tronbestigning<br />
alla eller nästan alla hans slägtingar mördats för att tillintetgöra
51<br />
möjligheten af stamplingar. På enahanda satt gick afven konung Thee-Baw<br />
tillvaga, och de föiestallningar s<strong>om</strong> skedde häremot af den indiska regeringen<br />
lemnades utan alit afseende, och regeringen fann derför nödvändigt att sammandraga<br />
trupper vid gransen.<br />
sa snart dessa förberedelser vidtagits upphörde alla handelsförbindelser<br />
med Ofre Birma, hvilket naturligtvis inverkade på Rangoons importhandel, men<br />
sedan nagra månader förgatt utan att någon allvarligare åtgard vidtagits vågade<br />
infödingarne åter inlåta sig på affilier.<br />
Dd emellertid den indiska regeringen i ett utfardadt manifest förklarade<br />
sig icke hysa några fiendtliga afsigter mot den nye konungen började denne att<br />
frigöra sig från hvarje spår af höflighet i sin beröring med den britiske ministerresidenten<br />
i Mandalay; slutligen bief regeringen tvungen att aterkalla ministern<br />
och endast qvarlemna en dipl<strong>om</strong>atisk agent, s<strong>om</strong> snart äfven maste hemkallas.<br />
För narvarande al.° de politiska förbindelserna med öfre Birma fullk<strong>om</strong>ligt<br />
afbrutna.<br />
Risskörden var förlidet dr sardeles god, gifvande ungefär samma qvantitet<br />
s<strong>om</strong> året derförut. Under hela januari var tillförseln liten och ant<strong>og</strong> först<br />
februari något större dimensioner. Efterfrågan från Europa var vid donna tid<br />
sardeles liflig och priset för paddy, s<strong>om</strong> börjat med 85 rup. pr 100 baskets,<br />
steg till 110 rup., ungefar motsvarande 7 sh. 2 d. pr cwt fritt <strong>om</strong>bord. Detta<br />
pris lemnade ringa vinst åt exportörerne, och sa, snart den mest brådskande<br />
exporten egt rum samt förråden började tillväxa föll priset igen och nådde i<br />
början af april sin lagsta standpunkt, 90 rup. pr 100 baskets, motsvarande 6<br />
sh. 5 d. pr cwt. Landtbrukarne, s<strong>om</strong> sait sitt ris till stor del och voro försedda<br />
med penningar, voro nu ej böjda för att lata priset ytterligare sjunka.<br />
En <strong>og</strong>ynsam väderlek i april förstörde mycket ris, oCh i början af maj, då<br />
jemval den europeiska marknaden började blifva lifligare, steg priset och fortsatte<br />
sedan dermed tills hela skörden var uttömd.. Den felslagna skörden<br />
vestra Europa bidr<strong>og</strong> att hålla prisen uppe och att gynna risexporten. Efterfrågan<br />
på ris för export till Indien och Malakka var ej så stor s<strong>om</strong> foregående<br />
ar, och ris kunde anskaffas för dessa orter till billigare pris på annat hall än<br />
i Birma.<br />
Risexporten till Europa under de senaste fyra åren utgjorde:<br />
<strong>1879</strong>: 1878: 1877: 1876:<br />
från Rangoon ___ 34 0,962 tons, 324,783 tons, 290,560 tons, 284,874 tons,<br />
Bassein ...... 133,942 D 126,639 D 97,324 D 78,536 D<br />
Akyab 73,298 » 69,313 » 73,300 » 94,600 »<br />
Moulmein 50,408 » 32,900 D 32,914 » 23,535 »<br />
Summa 598,610 tons, 553,635 tons, 494,098 tons, 481,545 tons.<br />
Priset på kateku vexlade mycket under aret, samre qvaliteter vexlade<br />
mellan 24 och 42 rup. pr 100 viss, motsvarande 15 h 24 sh. pr cwt fritt<br />
<strong>om</strong>bord, under det att battre qvaliteter såldes för 30 h 52 rup., motsvarande<br />
18 h 32 sh. Exporten till Europa utgjorde 4,392 tons • och till andra lander<br />
6,048 tons.<br />
B<strong>om</strong>ullsmarknaden följde vexlingarne på marknaderna i Kina och Kalkutta,<br />
prisen vexlade mellan 55 och 70 rup. pr 100 viss, motsvarande 3 5/8 d. h 4 1/2<br />
d. pr lb. fritt <strong>om</strong>bord.
52<br />
För kohudar betaltes under årets nio första månader 60 A, 63 rup. pr<br />
100 viss, motsvarande 4 d. pr lb., sedan steg priset småning<strong>om</strong> till 85 rup.,<br />
motsvarande 5 1/2 d.<br />
Det tryckta läge, hvaruti skeppsbygnadsindustrien befann sig i Europa,<br />
inverkade naturligtvis på handeln med teakträ, och första qvalitet betaltes ej<br />
mer itin 70 à 75 rup. pr ton <strong>om</strong> 50 kub.-fot. Till följd af den any° pabörjade<br />
verksamheten m<strong>om</strong> skeppsbyggeriet i Europa steg priset mot slutet af<br />
året med 20 h 25 rup. Till Europa utfördes 7,712 tons, till andra Mader<br />
15,009 tons.<br />
De fiesta fartyg s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma ut till rishamnarne äro befraktade i Europa;<br />
dessa frakter vexlade mellan 37 sh. 6 d. och 47 sh. 6 d. pr ton. Ehuru<br />
stämningen var matt i fraktmarknaden i hela orienten rådde dock ej något<br />
stort öfverflöd på fartyg i dessa hamnar och i allmänhet fingo fartygen bättre<br />
frakter än år 1878. Under senare delen af året rådde en afgjordt bättre<br />
stämning i fraktmarknaden och torde denna n<strong>og</strong> k<strong>om</strong>ma att räcka någon tid.<br />
De Förenade rikena hade ej sa många fartyg i Birmas hamnar s<strong>om</strong> under fiera<br />
foregående skälet härför är dels att ångfartygen börja uttränga segelfartygen<br />
och dels att jernfartyg börja till stor del ersätta träfartygen.<br />
Sås<strong>om</strong> förut blifvit nämndt inverkade de politiska förvecklingarne med<br />
are Birma ganska betydligt på införselshandeln, men oafsedt detta förhållande<br />
har handeln en tryckt pregel, beroende pd alltför stern lager; detta Oiler isynnerhet<br />
b<strong>om</strong>ulls- °eh sidenväfnader. Den förbättring s<strong>om</strong> inträdt för den europeiska<br />
industrien kan följaktligen icke hafva sin orsak i detta land; prisen för<br />
de fiesta artiklar visa ej heller något tecken till att vilja stiga.<br />
Belize (Britiska Honduras) den 18 februari 1880.<br />
A. Barekhausen.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo 13 <strong>om</strong> 4,816 tons, alla i barlast; 16 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> tillsammans 6,039 tons afgingo med last till utrikes ort. Intet<br />
svenskt fartyg besökte distriktet under året.<br />
Utförseln från kolonien uppgick dr <strong>1879</strong> till:<br />
mah<strong>og</strong>ny 3,198,319 fot,<br />
cederträ 304,000 »<br />
kampeschträ 12,633 tons,<br />
kautschuk146,845 lbs,<br />
kokosnötter 919,000 stycken,<br />
socker 2,002 tons.<br />
Värdet af hela utförseln beräknas till 187,673 L , deri inberäknadt guldstoft<br />
för 7,738 L och myntadt guld för 13,420 k; värdet af införseln utgjorde<br />
159,273 L.<br />
Den tryckta ställning, hvari Europas handel fortfarande befann sig, utbfvade<br />
naturligtvis sitt infiytande på kolonien och förorsakade en betydlig in-
53<br />
skränkning i produktionen ; den enda af koloniens produkter s<strong>om</strong> vant föremål<br />
för en något lifligare efterfrågan är kampeschträ.<br />
Innevarande års produktion torde kunna beräknas till 2 millioner fot mah<strong>og</strong>ny,<br />
12,000 hi 14,000 tons kampeschträ, och 2,000 tons socker.<br />
Frankrike.<br />
A Iger (Algeriet) den 7 februari 1880.<br />
(Skrifvelse till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Val. H. Mc Donald.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet under dr <strong>1879</strong> inhemtas af<br />
följande :<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran Sverige 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,324 tons<br />
Fran » afgingo i barlast till » 1 » » » 420 »<br />
» » utrikes ort 2 » » 773<br />
Till ank<strong>om</strong>mo med last fran 31 norska » » 12,427 »<br />
» • » barlast » )) 17 » » 6,571 »<br />
Fran afgingo med last till Norge 1 » » » 339 »<br />
» » i barlast » » 1 » » » 357 »<br />
» » med last till utrikes ort 23 » » » 8,177 »<br />
» » i barlast » 23 » » » 9,865 »<br />
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 34 <strong>om</strong><br />
13,751 tons, hvaraf 3 svenska <strong>om</strong> 1,324 och 31 norska <strong>om</strong> 12,427 tons;<br />
antalet med last afgångna fartyg utgjorde 24 <strong>om</strong> 8,516 tons, sarutliga norska.<br />
Spanien.<br />
Barcelona den 18 februari 1880.<br />
(Skrifvelse till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Herman Sundelin.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet under dr <strong>1879</strong> inhemtas af<br />
följande :<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran Sverige 27 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,772 tons<br />
» » » utrikes ort 32 » » 13,552 »<br />
» » » i barlast » » 32 » » » 11,659 »<br />
Fran » afgingo med last till Sverige 21 » » » 7,813 »<br />
» » » i barlast » » 1 » » » 249 »<br />
» » » med last till utrikes ort 21 » » » 7,236 »<br />
» » » i barlast » » 45 » » 1 7,304 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo med last fran Norge 52 norska ' » » 13,327 »<br />
» » » » » utrikes ort 108 , :<br />
» » 43,348 »<br />
» » » i barlast » » 86<br />
» » 26,895 »
54<br />
Från distriktet afgingo med last till Norge 9 norska fartyg <strong>om</strong> 3,073 tons<br />
» i barlast » 1 » » » 328 »<br />
)) )) med last » utrikes ort 59 » 17,390 »<br />
i barlast » 171 » 60,229 »<br />
Sammanräknade antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 219<br />
<strong>om</strong> 78,999 tons, hvaraf 59 svenska <strong>om</strong> 22,324 och 160 norska <strong>om</strong> 56,675<br />
tons ; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 110 <strong>om</strong> 35,512 tons, hvaraf<br />
42 svenska <strong>om</strong> 15,049 och 68 norska <strong>om</strong> 20,463 tons.<br />
Britiska riket.<br />
Stanley (Falklandsbarne) den 31 december <strong>1879</strong>.<br />
C. A. Dahlander.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Under det nu tilländagångna året har denna hamn icke vant besökt af<br />
något svenskt eller norskt fartyg. Af andra nationers fartyg ank<strong>om</strong>mo 26,<br />
deraf 21 engelska. Införseln uppgick till ett värde af <strong>om</strong>kring 40,000 t,<br />
hufvudsakligen från England; utförseln till <strong>om</strong>kring 56,000<br />
Det Tydske Rige.<br />
Königsberg den 5 Februar 1880.<br />
(Skrifvelse till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
George M. Dean.<br />
De Forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar 1878 fremgaar<br />
af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 34 svenske Fartöier dr. 2,780 Tons<br />
)) 0 i Ballast 26 » 7,474<br />
)) )) Udlandet med Ladning 67 10,459<br />
» » » » » i Ballast 31 5,144<br />
Fra » afgik til Sverige med Ladning 28 2,062<br />
» » » » » i Ballast 14 )) 1,873<br />
0 » » » Udlandet med Ladning 98 )) 17,366 ) )<br />
0 » » » » i Ballast 18 4,555 1)<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra Norge med Ladning. 69 norske 11,095<br />
» » » » » i Ballast 21 )) 4,298 1)<br />
» » » » Udlandet med Ladning 112 )) 26,271<br />
» » » » » i Ballast 40 )) 8,712 1)<br />
Fra » afgik til Norge med Ladning 84 12,090<br />
» » » » i Ballast 6 » )) 2,252<br />
» » » » Udlandet med Ladning 120 )) 26,058<br />
/0 /0 )1 )) » i Ballast 34 10,811 ))
55<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 282<br />
.dr. 50,605 Tons, hvoraf 101 svenske dr. 13,239 <strong>og</strong> 181 norske dr. 37,366<br />
Tons; Antallet med Ladning afgaaede Fartöier udgjorde 330 dr. 57,576 Tons,<br />
hvoraf 126 svenske dr. 19,428 <strong>og</strong> 204 norske dr. 38448 Tons.<br />
Stettin den 31 december <strong>1879</strong>.<br />
Tyska riket.<br />
(Skrifvelse till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Otto Guthzeit.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet år <strong>1879</strong> framgår af följande<br />
siffror:<br />
» utrikes ort med last 161 » » »<br />
» utrikes ort med last 161 » » »<br />
deraf till Stettin 118<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo från utrikes ort i barlast 1 » » »<br />
Fran » afgingo till Norge med last 8 » » »<br />
deraf deraf från Stettin 6<br />
Fran Fran distriktet afgingo till Norge i i barlast 36 » » »<br />
» ) utrikes ort med last 108 » » »<br />
deraf frail Stettin 105<br />
Frå.'n distriktet afgingo till utrikes ort i barlast<br />
93 » »<br />
Frå.'n distriktet afgingo till utrikes ort i barlast 93 » »<br />
Hela antalet t af af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 599 <strong>om</strong> 150,295<br />
tons, deraf 352 svenska <strong>om</strong> 86,114 och 247 norska <strong>om</strong> 64,181 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg fartyg utgjorde 211 <strong>om</strong> 48,391 tons, hvaraf 95 svenska <strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
20,912 och 116 norska <strong>om</strong> 27,479 tons.<br />
Värdet af inseglade bruttofrakter utgjorde för för de de ank<strong>om</strong>na svenska farfartygen 1,042,898 riksmark, för afgående 160,059 riksmark; för ank<strong>om</strong>na nornorska fartyg 1,393,537 riksmark och för afgående 223,547 riksmark.<br />
F. L. P. Ivers.
Lübeck den 21 februari 1880.<br />
56<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegiurn.)<br />
Öfversigten öfver de Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet år <strong>1879</strong><br />
finnes införd sida 2.<br />
Svenska sjöfarten på Lübeck, Rostock och Wismar gestaltade sig under<br />
nämnda hr s<strong>om</strong> fibber:<br />
Till Lübeck ank<strong>om</strong>mo 700 svenska fartyg <strong>om</strong> 109,154,79 tons, hvaraf<br />
från Sverige 580 st. med last och 1 i barlast samt från utrikes orter 119,<br />
alla med last. Af de ank<strong>om</strong>ne voro 431 ångare <strong>om</strong> tillsammans 77,881,49<br />
tons. Fran hamnen afgingo under året 706 svenska fartyg <strong>om</strong> 110,106,41<br />
tons, hvaraf till Sverige 380 med last och 236 i barlast. Till främmande<br />
orter 30 med last och 60 i barlast.<br />
Under 1878 ank<strong>om</strong>mo till Lübeck 667 fartyg <strong>om</strong> 106,586,49 tons, hvaraf<br />
från Sverige 593 med last och 7 i barlast; från fråmmande orter 67, alla<br />
med last. Af de ank<strong>om</strong>ne voro 425 ångare <strong>om</strong> tillsammans 72,411,83 tons.<br />
Fran hamnen afgingo under samma tid 657 fartyg <strong>om</strong> 104,986,09 tons, hvaraf<br />
till Sverige 442 med last och 151 i barlast, till utrikes orter 25 med last<br />
och 36 i barlast.<br />
Till Rostock anlånde 69 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,845,59 tons, hvaraf 55 från<br />
Sverige och 14 från utrikes orter. Af de sistnämnda k<strong>om</strong> 1 i barlast; alla<br />
de öfriga med last. De afgångnes antal var 68 <strong>om</strong> 6,697,56 tons, af hvilka<br />
65 i barlast och 1 med last afgingo till Sverige samt 2 i barlast till utrikes<br />
orter.<br />
Under det närmast foregående året anlände till Rostock 76 fartyg <strong>om</strong><br />
6,786,18 tons, hvaraf 62 från Sverige och 14 från utrikes orter, alla med<br />
last. De afgångnes antal var äfvenledes 76 <strong>om</strong> 6,786,18 tons, hvaraf 71,<br />
alla i barlast, voro destinerade till Sverige och 5, deraf 3 med last, till utrikes<br />
orter.<br />
Till Wismar ankonano 66 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,413,11 tons, alla<br />
Sverige och med last. Fran samma hamn afgingo under året 65 fartyg <strong>om</strong><br />
5,398,02 tons, hvaraf till Sverige 63, alla i barlast, och till främmande orter<br />
2, hvaraf 1 med last.<br />
Under det nästföregående året ank<strong>om</strong>mo till Wismar 67 svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> 5,148,96 tons, hvaraf 62 från Sverige och 5 från utrikes orter, alla med.<br />
last. Samma dr afgingo 67 fartyg <strong>om</strong> 5,148,96 tons, af hvilka 65 voro destinerade<br />
till Sverige och 2 till främmande orter, alla i barlast.<br />
Följande jemförande öfversigt utvisar de under de trenne sista åren af<br />
svenska och norska fartyg under fart på distriktet inseglade bruttofrakternas<br />
belopp.<br />
<strong>1879</strong>.<br />
Lubeck, ink<strong>om</strong>mande frakter Rm. 862,162<br />
utgående )) 570,453<br />
Rm. 1,432,615
Rostock, ink<strong>om</strong>mande frakter<br />
• utgående<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>mande<br />
utgående<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>mande frakter<br />
• utgående<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>mande frakter<br />
• utgående<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>mande<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>mande frakter<br />
• utgående<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>mande frakter<br />
Wismar,<br />
57<br />
1878.<br />
1877.<br />
Transport Rm. 1,432,615,<br />
Rm. 96,304<br />
D 560<br />
D 65,558<br />
300 162,722<br />
Rm. 1,595,337<br />
eller Kronor 1,418,077<br />
Rm. 606,945 ,<br />
» 640,633<br />
Rm. 1,247,578<br />
Rm. 88,404<br />
» 1,068<br />
» 61,425 150,897<br />
Rm. 1,398,475<br />
eller Kronor 1,243,089<br />
Rm. 624,256<br />
» 722,758<br />
Rm. 1,347,014<br />
Rm. 115,603<br />
» 77,280 192,883<br />
Rm. 1,539,897<br />
eller Kronor 1,368,797<br />
Sveriges sjöfart på Lübeck under <strong>1879</strong> utvisar således, jemförd med det<br />
'last foregående årets, en förökning af 33 fartyg <strong>om</strong> 2,568 tons. Beloppet ai<br />
returfrakterna visar en minskning af Rm. 70,180, men deremot öfverstiger<br />
totalsumman af de ink<strong>om</strong>rnande frakterna med Rm. 255,217 de under det föregående<br />
året inseglade. Antalet af till Rostock ank<strong>om</strong>na fartyg understeg det<br />
förra årets med 7, hvaremot drägtigheten visar en tillökning af 59,41 tons och<br />
det inseglade fraktbeloppet af Rm. 7,392. Äfven till Wismar ank<strong>om</strong> 1 fartyg<br />
mindre än dr 1878; deremot var den sammanlagda drägtigheten 294,15 tons<br />
större och totalfraktbeloppet öfversteg det föregående årets med Rm. 4,433.<br />
Följande siffror gifva en öfversigt af den svenska sjöfarten på distriktet<br />
under åren 1877-<strong>1879</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>na fartyg. Driigtighet. Bruttofrakt.<br />
<strong>1879</strong> 835 121,443,49 tons. Kr. 1,418,077.<br />
1878 810 118,521,3 » » 1,243,089.<br />
1877 820 121,343,34 » D 1,368,797.<br />
Totalbeloppet af de inseglade frakterna visar således för <strong>1879</strong> en forökning<br />
af kr. 174,988 mot det närreast föregående året och af kr. 49,280<br />
mot 1877. Detta resultat, s<strong>om</strong> under de allmånt rådande ytterst tryckta fraktkonjunkturerna<br />
ej kunde anses sås<strong>om</strong> alltför ofördelaktigt, härrörde isynnerhet
58<br />
från den innan trävaru- och spanmålstullarnes införande inträdda starkare importen.<br />
Efter den 1 oktober, då tullen på trävaror inträdde i kraft, ank<strong>om</strong>mo<br />
blott få trälaster, och sedan innevarande års början har tifven ett nästan fullk<strong>om</strong>ligt<br />
stillestånd inträdt i spanmålsimporten från de ryska Ostersjöprovinserna.<br />
För svensk räkning bief under året intet fartyg såldt eller inköpt. En<br />
här upplagd svensk brigg, s<strong>om</strong> htskilliga ginger utbjöds h offentlig auktion,<br />
fann ingen kopare.<br />
— —<br />
Totalimporten af trävaror från Sverige och Finland uppgifves för de sex<br />
sista åren s<strong>om</strong> följer:<br />
Från Sverige:<br />
Bräder och plankor. Bjelkar och sparrar.<br />
<strong>1879</strong> 260,000 tolfter. 96,900 st.<br />
1878 199,000 » 77,500 »<br />
1877 168,000 D 121,000 »<br />
1876 270,000 » 128,000 D<br />
1875 158,000 » 98,000 »<br />
1874 209,000 D 132,000 »<br />
Fran Finland:<br />
Bräder och plankor. Bjelkar och sparrar. Läkter.<br />
<strong>1879</strong> 231,000 tolfter. 46,500 st. 147,000 st.<br />
1878 185,000 » 86,500 » 110,000 »<br />
1877___ _______ __ 182,000 » 107,000 D 69,000 »<br />
1876273,000 » 135,000 » 200,000 »<br />
1875____ ________ _ 178,000 » 116,000 » 124,000 »<br />
1874 . 128,000 » 72,500 » 90,000 »<br />
Trävaruprisen regulerade under <strong>1879</strong> s<strong>om</strong> följer. Fyrskurna bräder från<br />
Gefle, Söderhamns och Hudiksvalls distrikt obtinerade:<br />
Qvalitet.<br />
9 X 1 V 4 turns. 210 170 130 100 mark<br />
8 X 174 » 180 140 110 90 D<br />
7 X 1 i/ 4 » 160 120 100 80 »<br />
5 6X1 1/4» ___ 140à150 150 100 h, 110 80à7070 70 60 D<br />
IV.<br />
pr standard<br />
fritt i Dibeck.<br />
Af bräder från andra hamnar <strong>om</strong>sattes I till 20-50 mark, II _till 15--<br />
40 mark, III till 15-30 mark och IV till 15-25 mark mindre pr standard<br />
än Gefle och Söderhamns.<br />
Under 1878 regulerade priserna för I och II 30-40 mark, för III<br />
20-30 mark och för IV c.:a 10 mark pr standard högre, fritt <strong>om</strong> bord i<br />
svensk hamn.<br />
Valbräder från södra Sverige betingade följande medelpris pr tolft <strong>om</strong> 12<br />
fots längd och 1 1/4 tums tjocklek, fritt i Ltibeck:<br />
Osorterade : För I, med 3-4 mark mindre för II och III:<br />
6 à 7 tum 8 tum 9 turn 10 turn 11 turn 12 turn breda<br />
5 h, 5 1/2 m. 7 h, 7 1/2 DI. 12 mark. 14 mark. 16 mark. 18 mark.
59<br />
Granplankor <strong>om</strong> 9 turns bredd och derutöfver betingade 65 à 75 pf., d:o<br />
<strong>om</strong> 6, 7 och 8 tum 55 A, 60 pf. pr engelsk kft., fritt har.<br />
För kanthuggna furusparrar frå'n Skelleftea och andra hamnar i Bottniska<br />
Viken <strong>om</strong> 4/4- 7/7 tum i qvadrat varierade priset mellan 45 och 50 pf. pr<br />
kft., fritt i Lübeck.<br />
Öfverhufvud taget voro priserna anda mot hösten oerhördt låga. Ett pris<br />
af t. ex. 60 A, 65 mark pr standard osorterade granbrader <strong>om</strong> 6-9 turns<br />
bredd f. o. b. i svensk hamn kunde <strong>om</strong>öjligen betala produktionskostnaderna,<br />
och 30-40 mark pr d:o för 1 turns 5-7 turns qvarta var ej mer an hvad<br />
s<strong>om</strong> ofta blifvit betaldt för ved.<br />
Den nya tullen af 3 mark pr 100 kg. hyfladt tra torde nastan <strong>om</strong>öjliggöra<br />
all import af gröfre snickararbete. Tullsatserna för plankor och brader<br />
samt hugget virke (25 pf. pr 100 kg. 1V, m. pr kubikmeter för de förra<br />
och 10 pf. pr 100 kg. ---,-- 60 pf. pr kubikmeter för det senare) tyckas ej vara,<br />
så sardeles höga, men nar derail k<strong>om</strong>ma speserna för tullbehandlingen och förhöjd<br />
frakt för den langre tid s<strong>om</strong> numer åtgår för lossning af tralast, så torde<br />
clock en inskrankning i den tyska travaruimporten vara att befara.<br />
Jern. Trots de ytterst låga prisen var importen från Sverige starkare an<br />
något föregående hr. Vid årets början var behållningen af svenskt jern <strong>om</strong>kring<br />
13,000 centner. Importen uppgifves till:<br />
tackjern ctr 13,600,<br />
smaltstycken 8,200,<br />
smidt och valsadt jern 89,700 och 984 kistor,<br />
jern för astskosöm h<br />
16,800,<br />
jerntråd ...... _ 10,500,<br />
ctr 138,800 och 984 kistor.<br />
Importen från England var inskriinkt till 8,200 ctr tackjern.<br />
För de närmast föregående åren uppgifves svenska jernimporten s<strong>om</strong> följer:<br />
1878 ctr 75,000 1875 ctr 72,000.<br />
1877 » 68,000 1874 » 46,000.<br />
1876 » 63,000. 1873 » 70,000.<br />
Behållningen af svenskt jern, stång- och »hufnageleisen», uppgick vid årets<br />
slut till c:a 15,000 ctr.<br />
Stångjernsprisen, s<strong>om</strong> vid årets början voro mycket tryckta, nedgingo<br />
ytterligare från 10 till 9 1/4 mark. De nya tullsatserna på tackjern (50 pf.<br />
pr centner från och med slutet af maj) och sta,ngjern (1 V, mark från och med<br />
den 26 juli) föranledde emellertid vid s<strong>om</strong>marens början en starkare import,<br />
på hvilken under augusti—oktober nastan fullk<strong>om</strong>ligt stillestånd följde. De<br />
kolossala bestallningarne från de Förenade Staterna utöfvade emellertid inflytande<br />
afven på den tyska marknaden, och i december realiserades svenskt jern<br />
till 12 mark pr centner, förtulladt. Westphaliskt jern steg samtidigt från 110<br />
till 170 mark pr 1,000 kg. ab tillverkningsorten. Konsumtionen in<strong>om</strong> Tyskland<br />
rattfardigar ingalunda en dylik stegring i prisen, hvilken föranleder öfverproduktion;<br />
och skulle ett <strong>om</strong>slag i de Förenade Staterna intraffa, så blefve<br />
följden afven i Tyskland ett starkt fall i jernprisen.<br />
Enligt i konsulatet förda anteckningar bestod jernimporten frail Sverige<br />
af 11,812 stanger och 86,054 ctr stangjern, 14,042 ctr tackjern och 19,153<br />
ctr spikjern, 219 ctr och 200 kollis jernplåt, 50 lador jernbleck, 934 ringar
60<br />
och 10,272 ctr jerntråd, 527 lådor spik, 6,655 ctr knippjern, 1,962 kollis,<br />
515 lådor och 1,418 bundtar diverse manufakturjern saint 82 kollis maskindelar.<br />
Med undantag af 3,825 ctr tackjern skedde hela denna införsel med<br />
svenska fartyg. Enligt samma förteckningar ankornmo 6,005 ctr, 92 stänger,<br />
43 kollis och 316 lador still samt 325 ctr ståltråd.<br />
Af andra svenska varor infördes eller transiterade i större partier följande:<br />
takspån 744,900 st. och 1,000 bundtar, lister af trä 571 lador och 167 bundtar,<br />
trätråd till tändstickor 2,343 lador, 4,121 bundtar och 261 ctr, trämassa<br />
5,554 packor, anjovis 40 lådor och 9 fat, ben 2,112 etr, benkol 155 säckar,<br />
smältstycken 7,357 ctr, horn och hornaffall 412 ctr och 270 kollis, skinn<br />
1,135 ctr och 1,683 packor, hudar 4,609 ctr samt 2,566 balar och packor,<br />
krita 373 fat, kimrök 1,064 fat och 439 lador, koppar 1,292 ctr, kummin<br />
859 säckar, osläckt kalk 12,113 kft, färsk lax 683 lador, öl 580 lådor och<br />
10 fat, punsch 318 lddor och 11 ankare, granit 7,512 ctr, tegel 8,160 st.,<br />
rikt sill 102 lådor, kryddsill 477 kaggar, smör 595 fat, spanmål: råg 210<br />
säckar och 2,647 ctr, hafre 7,725 säckar och 8,900 ctr, lingon 443 korgar,<br />
tändstickor 24,414 kistor, tran 233 fat, ullaffall 66 balar och 54 ctr, björkved<br />
1,840 kft, spanved 2,000 bundtar, brädstump 3,150 tolfter och 1,632<br />
kft, t<strong>om</strong>ma petroleumfat 9,005 st., nickel 274 lador. tjära 2,290 tunnor och<br />
30 ctr, frön 2,044 ctr och 370 säckar, kappar 140 lador och 173 bundtar,<br />
kilda 464 ctr och 41 kolli.<br />
Den svenska trävaruimporten till Rostock uppgifves af Vicekonsulatet<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
Med svenska fartyg:<br />
bräder och plankor<br />
sparrar och bjelkar<br />
Med främmande fartyg:<br />
bräder och plankor<br />
sparrar och bjelkar<br />
212,740 kft,<br />
77,435 »<br />
50,542 kft,<br />
28,765 »<br />
Af bjelkar var införseln blott 3,800 kft; totalimporten af sparrar uppgick<br />
således till 102,400 kft, mest 4, 5 och 6 tum i fyrkant.<br />
Priserna -voro 21-24 öre för 4/4-7 7 turns sparrar, 28-35 öre för<br />
och 40-45 öre för 9/9- 12/ 1 2 turns bjelkar, allt pr kft eng. mått, fritt <strong>om</strong><br />
bord i aflastningsorten. Importen egde hufvudsakligen rum från Skelleftel<br />
distrikt.<br />
Brader och plankor infördes dels från Oskarshamn och Vestervik (<strong>om</strong>kring<br />
100,000 kft), dels från Gefle, Sundsvall och Hernösand. Fran sistnämnda hamnar<br />
bestod importen hufvudsakligen af 5 och 6 turns X 1 tutus qvarta (c:a<br />
140 kft) s<strong>om</strong> <strong>om</strong>sattes till:<br />
6 X1 tunas qvarta 46--55 mark<br />
5 X 1 » 40-45 »<br />
Pr standard, fritt <strong>om</strong>bord i svensk hamn.<br />
För Oskarshaninsbräder betaltes 17-19 mark pr tolft 12 tots X 1 1/4 -tums<br />
X12 turns, fritt i Rostock; andra bredder i proportion. Gotländska trävaror<br />
<strong>om</strong>sattes med 25 till 35 % rabatt under cirkulärprisen.<br />
Oaktadt de ut<strong>om</strong>ordentligt laga prisen under nästlidet år lär behtillningen<br />
af bräder och sparrar ej vara betydlig, och kunde en större import blifva nöd-
61<br />
vandig, derest en forandring inträffade i landets tryckta ekon<strong>om</strong>iska förhallanden,<br />
hvilka skildras i mycket mörka farger.<br />
Enligt uppgift från Vicekonsulatet importerades till Wismar:<br />
Med svenska fartyg:<br />
287,391 kft plankor och brader,<br />
79,116 » bjelkar och sparrar,<br />
1,641 » ved,<br />
211 » rundhult,<br />
40,549 » kalk,<br />
27 ctr tjara,<br />
18 » beck,<br />
1,220 )) stangjern,<br />
tillsammans värda Rm. 413,981.<br />
Med frammande fartyg:<br />
38,764 kft plankor och brader,<br />
13,392 » sparrar,<br />
897 ctr stångjern,<br />
30 » tjara,<br />
1 » stensalt,<br />
tillsammans varda<br />
Rm. 461,474.<br />
Exporten till Sverige bestod endast i 2,000 st. taktegel och 100 ctr klöfverfrö,<br />
hvilka artiklars värde uppgifvas till 656 Rm.<br />
Importen af brader och plankor var c:a 30 % större än under narmast<br />
foregående år. Man skyndade att förse sig med förrader för langre tid innan<br />
-den 1 oktober, och till och med svenska trävaruexportörer upprättade i Wismar<br />
nederlag på spekulation. Af denna och andra grunder torde behofvet under<br />
innevarande år blifva ganska inskrankt. Priserna för sparrar voro ungefär desamma<br />
s<strong>om</strong> i Rostock. Brader, s<strong>om</strong> till största delen infördes frail Gefle och<br />
Söderhamn, <strong>om</strong>sattes till följande oerhördt låga priser :<br />
1 V, X 9 turns prima 170-185 mark,<br />
1 1/4 X 9 secunda ___ 140-150 »<br />
1 V, X 9 tertia 110-120 »<br />
1 1/ X 9 qvarta 90-95 »<br />
Smalare dimensioner betaltes i proportion billigare; 6-7 turns qvarta med<br />
50 à 55 mark, allt pr standard fritt <strong>om</strong> bord i afskeppningsorten. Kalmar<br />
valbräder <strong>om</strong>sattes till 187 2-19 mark pr tolft <strong>om</strong> 12 fot X 1 1/4 tum X 9 tum,<br />
fritt i Wismar, eller 1 hi 1 1/ 2 m. lagre än nastföregående år. På grund af<br />
samre beskaffenhet maste åtskilliga partier säljas med 1 till 2 marks rabatt.<br />
Gotlands brader lara hafva blifvit <strong>om</strong>satta till 25 % under cirkulärprisen.<br />
G-otlands kalk betaltes med 17 till 19 mark pr last <strong>om</strong> 12 tunnor.<br />
*Frakter. Frakterna för segelfartyg regulerade s<strong>om</strong> följer :<br />
från G-efle för bräder och plankor 25 Rm. ;<br />
från Hudiksvall för brader och plankor 24-28 Rm. ;<br />
frail Hernösand för brader och plankor 26-29 Rm. ;<br />
alit in full pr standard <strong>om</strong> 165 kft.<br />
Rm. 47,493.
62<br />
från Skelleftea, Pita, och Luleå för sparrar och bjelkar 5 1/4-6 kr. in<br />
full pr 3172 kft;<br />
fran Kalmar och Vestervik för brader kr. 2 in full pr tolft 12 fot X 11/12<br />
x1 1/4 turn;<br />
från Abo 24-25 Rm.;<br />
från Björneborg 24-28 Rm.;<br />
från Kotka, Viborg och Riga 27-29 Rm.;<br />
alit in full pr standard brader och plankor.<br />
Fran de engelska kolhamnarne varierade raterna från L 6 till _t 8 pr<br />
keel <strong>om</strong> 21 1/5 tons.<br />
Petroleumfrakterna ab New-York, Philadelphia och Baltimore varierade<br />
från 4 sh. till 5 sh. 6 d. pr 40 gallons.<br />
I augusti och början af september step travarufrakterna, sa lange utsigt<br />
var att lasterna skulle kunna ank<strong>om</strong>ma innan den 1 oktober, dd tullfribeten<br />
för trävaror upphörde.<br />
Ångare erhöllo följande frakter:<br />
för brader och plankor från Norrköping, Vestervik och Valdemarsvik 2<br />
kr. pr 15 kft;<br />
för tandstickor från Göteborg och Norrköping 1 1/, kr., från Malmö, Kalmar<br />
och Karlskrona 1 à l'/4 kr. pr kista;<br />
för stangjern från Stockholm och Norrköping 30 pf. pr ctr; från Göteborg<br />
30 öre pr etr.<br />
Fran oktober—december plagar 25-50 procents högre iingbatsfrakt betalas.<br />
Frakterna för rag ab S:t Petersburg, Reval, Riga och Libau voro låga<br />
och varierade mellan 15 och 18 Rm. in full pr last <strong>om</strong> 2,000 kg.; för hvete<br />
och gryn i proportion.<br />
Först mot årets slut befraktades några få ångare för Libau och Reval<br />
till resp. 25 och 28 Rm. för rag, under förutsattning att de skulle kunna intraffa<br />
har eller i Travemünde innan den 1 januari och sålunda undvika spanmålstullens<br />
erlaggande.<br />
Till Rostock och Wismar voro afven travarufrakterna från de norrlandska<br />
hamnarne anda till frampå s<strong>om</strong>maren sardeles låga och noterades s<strong>om</strong> följer:<br />
frå,'n Söderhamn, Hudiksvall och Gefle för brader och plankor 23-27<br />
Rm. in full pr standard;<br />
från Skellefted och Pita, för sparrar 5-57 4 kr. med eller utan kaplake<br />
Pl. 31 1/1 kft.<br />
Pa hösten stego dessa rater till 30 mark in full för brader och 7 kr.<br />
in full för sparrar.<br />
För stangjern från Stockholm till Wismar betaltes 35 å, 40 pf. pr ctr.<br />
Lübecks hamn besöktes under året af 2,505 fartyg <strong>om</strong> tills. 974,222<br />
kubikmeter, hvaraf 1,000 ångare och 1,505 segelfartyg. Under 1878 var antalet<br />
af ank<strong>om</strong>na fartyg 2,246 <strong>om</strong> 861,455 kubikmeter, hvaraf 1,033 ångare<br />
och 1,213 segelfartyg.<br />
Gen<strong>om</strong> Travekorrektionen, hvilket arbete tros kunna fullandas innan stet<br />
af 1881, bliver floden anda upp till staden segelbar för fartyg <strong>om</strong> till och med<br />
5 meters djupgång.<br />
Tyvarr ar att befara, det Lübeck mer an flagon annan ort k<strong>om</strong>mer att<br />
lida af det plötsliga <strong>om</strong>slaget i den tyska tullpolitiken. Nar staden för ett,
63<br />
tiotal af år sedan intradde i Tullföreningen, blefvo ej fullt 10 y," af dess import<br />
tullpligtige; för narvarande måste tull erläggas för öfver 90 ,°,/,<br />
Vid konsulatet påmönstrades under året för svenska fartyg 42 svenskar,<br />
2 norrman och 4 utlandingar samt afmönstrades 69 svenskar, 4 norrman och<br />
3 utlandingar. För norska fartyg påmönstrades 2 norrman, 4 svenskar och 3<br />
utlandingar, de afmönstrades antal var 12 norrmän, 6 svenskar och 2 utlandingar.<br />
Hyrorna varierade Mellan 32 och 40 kr. för matros samt mellan 25<br />
och 30 kr. för lattmatros. Mot årets slut hitk<strong>om</strong> ett större antal hjelpbehöfvande<br />
svenske sjömän, s<strong>om</strong> ej i Hamburg kunnat finna hyra.<br />
Under <strong>1879</strong> utstalldes 185 nationalitetsbevis, mest för tjenstfolk och<br />
gesaller.<br />
Ehuru dagspenningen för det ganska anstrangande arbetet vid Travekorrektionen<br />
endast ar två riksmark <strong>om</strong> dagen, ankonnno ej få arbetssökande svenskar,<br />
de fiesta från Kiel.<br />
Leonard Akerbl<strong>om</strong>.<br />
Lübeck den 23 februari 1880.<br />
(Årsberättelse Mr <strong>1879</strong> till den Norske Regjerings Departement for det Indre.)<br />
Öfversigten öfver de Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet dr <strong>1879</strong><br />
finnes införd sida 2.<br />
Norska sjöfarten pd Lübeck, Rostock och Wismar gestaltade sig under<br />
namnda dr s<strong>om</strong> följer:<br />
Till Lübeck ank<strong>om</strong>mo 36 norska fartyg <strong>om</strong> 7,359,50 tons, alla från frammande<br />
orter och med last. Af dessa fartyg afgingo ånyo 3 till Norge, alla<br />
barlast, och 32 till frammande orter, hvaraf 2 med last, och var 1 vid åretsslut<br />
qvarliggande. Af namnda fartyg voro 5 ångare <strong>om</strong> tills. 1,343,73 tons.<br />
Under 1878 hitk<strong>om</strong>mo 28 norska fartyg <strong>om</strong> 5,892,18 tons och 1877<br />
25 <strong>om</strong> tillsammans 4,493 tons och 726 k<strong>om</strong>merselaster.<br />
Till Rostock ank<strong>om</strong>mo under <strong>1879</strong> 38 norska fartyg <strong>om</strong> 5,556,83 tons,<br />
19 från Norge och 19 från frammande orter, alla med last. Af dessa afginga<br />
till Norge 17, hvaraf 12 i barlast och 5 med last, samt till utrikes orter 21,<br />
alla i barlast. Af namnda fartyg voro 5 ångare <strong>om</strong> tillsammans 829,50 tons,<br />
alla från Bergen med sill.<br />
Under det nastföregående året anlande till Rostock 43 norska fartyg <strong>om</strong><br />
6,277,40 tons, ,hvaraf från Norge 23 <strong>om</strong> 2,100 tons, alla med last, och från<br />
frammande orter 19 <strong>om</strong> 4,129,55 tons med last och 1 <strong>om</strong> 47,58 tons i barlast.<br />
Till Wismar ank<strong>om</strong>mo från utrikes orter 8 norska segelfartyg <strong>om</strong> 1,962,66<br />
tons, hvilka alla afgingo i barlast, deraf 1 till Norge och 7 till frammande orter.<br />
Under 1878 anlande till samma hamn 9 norska fartyg <strong>om</strong> 2,427,56 tons.<br />
Följande jemförande öfversigt utvisar de under de trenne sista åren af<br />
norska fartyg på distriktet inseglade ink<strong>om</strong>rnande bruttofrakternas belopp:<br />
<strong>1879</strong>.<br />
Lübeck Rm. 155,875.<br />
Rostock » 112,956.<br />
Wismar » 17,062.<br />
Rm. 285,813.
64<br />
1878.<br />
Lübeck Rm. 143,524.<br />
Rostock » 129,059.<br />
Wismar » 22,283.<br />
Rm. 294,866.<br />
1877.<br />
Lübeck Rm. 170,076.<br />
Rostock » 142,250.<br />
Wismar » 39,973.<br />
Rm. 352,299.<br />
Returfrakternas belopp var obetydligt, uppgående för <strong>1879</strong> till Rm. 9,259,<br />
för 1878 till Rm. 3,053 och för 1877 till Rm. 3,126.<br />
Antalet af under de tre sista åren till distriktet ank<strong>om</strong>na norska fartyg var:<br />
<strong>1879</strong> 82 st. <strong>om</strong> 14,878,99 tons.<br />
1878 80 » » 14,597,14 »<br />
1877 61 » » 13,402,50 »<br />
För hvarje af dessa år visar den sammanlagda drägtigheten en ringa tillökning,<br />
ehuru på grund af de ofördelaktiga konjunkturerna de inseglade frakterna<br />
för 1878 visa en minskning af Rm. 57,433 och för <strong>1879</strong> af Rm. 66,426<br />
mot 1877.<br />
—<br />
För ett rederi i Drammen inköptes har nyligen ett skepp <strong>om</strong> c:a 910<br />
tons, s<strong>om</strong> sedan ett par år stått färdigbygdt på stapeln. Fartyget skall levereras<br />
i k<strong>om</strong>plett skick för 130,000 mark och hade säljaren, en härvarande<br />
skeppsbyggmästare, för två år sedan vägrat antaga ett köpeanbud på 220,000<br />
mark. Såväl hårstädes s<strong>om</strong> i Rostock och Wismar tycks man bafva nästan<br />
upphört att bygga segelfartyg.<br />
Någon direkt handelsförbindelse Indian Lübeck och Norge egde under året<br />
icke rum och skedde importen af sill och tran enligt vanligheten öfver Hamburg.<br />
Af den förra artikeln ank<strong>om</strong>mo med jernbanan 6 à 7,000 tunnor. Behållningen<br />
för 1878 uppgick till c:a 1,000 tunnor och realiserades, ehuru af<br />
god qvalitet och passande storlekar, till låga priser. Vid sjöfartens början ank<strong>om</strong>mo<br />
några partier höstsill, hvilka betaltes med 30 mark för KKK, 23 mark<br />
för KK och 20 h 21 mark för K, allt för oförtullad vara. I maj och juni<br />
upprymdes ej allenast från Norge ank<strong>om</strong>mande såndningar utan äfven återstoden<br />
af fjolårets behållning både i Östersjöhamnarne och i Hamburg mot förmodan<br />
raskt, och funno anda till juni månads slut äfven 2:a och 3:a begärlig<br />
efterfrågan. Först i medlet af juli ank<strong>om</strong>mo de första partierna af årets fångst.<br />
hvilken, churn hvarken till qvaliteten eller storleken motsvarande fordringarne,<br />
fann god afsättning, och <strong>om</strong>sattes KKK till 44 mark, KK till 42 mark och<br />
K till 38 mark. Dessa priser bibehöllo sig till medlet af augusti, då de nedgingo<br />
till resp. 41 mark, 33-34 mark och 28--30 mark, hvilka noteringar<br />
till följd af den sparsamma tillförseln och de höga priserna för skotsk sill bibehöllo<br />
sig till årets slut. Så val på grund af de höga prisen s<strong>om</strong> till följd af<br />
potatisskördens felslående i många trakter af Nordtyskland var konsumtionen af<br />
,sill under året inskränkt. Stor köpmanssill lär nästan belt och bållet hafva
65<br />
fattats och klagas afven öfver att de med vräkarmärket KKK fasedda tunnorna<br />
ej innehålla sill af tillbörlig storlek.<br />
Tran. Importen af denna artikel till Lübeck öfver Hamburg uppgifves<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
norsk blank-tran 120,000 kg.,<br />
brun » 20,000 »<br />
dansk blank- » 40,000 »<br />
» brun » 10,000 »<br />
mot 250,000 kg. under nastföregående dr.<br />
I januari noterades:<br />
202,500 kg.,<br />
70-80 Rm. för medicinaltran pr 100 kg. netto, förtullade,<br />
62-66 » blanktran » 100 » »<br />
55-58 » » brun tran » 100 » »<br />
Dessa priser nedgingo småning<strong>om</strong> till:<br />
68-70 Rm. för medicinaltran,<br />
50-54 » blanktran,<br />
46-50 » brun tran, i september.<br />
Dessa ut<strong>om</strong>ordentligt låga priser, de lägsta s<strong>om</strong> sedan 30 år blifvit betalta,<br />
föranledde en betydligare <strong>om</strong>sättning, och inköptes större partier fin blanktran<br />
tifven för tvålfabriker, s<strong>om</strong> eljest blott begagna oljor.<br />
Den i oktober uppk<strong>om</strong>na allmänna spekulationslusten utöfvade afven inflytande<br />
på tranprisen, s<strong>om</strong> med ens stego till:<br />
75-80 Rm. för medicinaltran<br />
58-64 » blanktrani pr 100 kg. netto, förtullade,<br />
52-56 » » brun tran<br />
och hafva dessa priser sedan dess bibehållit sig.<br />
Till Rostock infördes under året från Norge med 5 norska och 2 svenska<br />
fartyg 14,876 1/2 tunnor sill, 947 tunnor tran och 300 kaggar anjovis. Under<br />
år 1878 importerades 2,398 1/2 tunnor sill och 37 tunnor tran mer.<br />
Intill juli månad regulerade följande sillpriser:<br />
KKK 30 Rm. pr tunna, oförtullad,<br />
KK 26<br />
K19<br />
M19 »<br />
I juli step priserna till:<br />
KKK 45 Rm. pr tunna, oförtullad,<br />
KK 40 » » »<br />
K32 » » »<br />
M28 »<br />
hvilka noteringar i slutet af augusti nedgingo till resp. 40 mark, 33 mark,<br />
29 mark och 22 mark.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart. 5
66<br />
Tranfrisen regulerade under hela året s<strong>om</strong> följer:<br />
75 Rm. för medicinaltran<br />
60-69 D D blanktran pr tunna, förtullad.<br />
52-58 )) D brun tran<br />
Christiania anjovis <strong>om</strong>sattes till 2 à 27, mark och Bergen d:o till I<br />
mark pr kagge, förtullad.<br />
Mellan Wismar och Norge egde ej heller under nästlidet år någon direkt<br />
handelsförbindelse rum.<br />
Genève den 1 februari 1880.<br />
Schweiz.<br />
(Skrifvelse till Ministern för utrikes Arendena.)<br />
4<br />
Leonard ikerbloni.<br />
Förbundsrådet har den 9 sistlidne januari beslutit konvertera 1870 och<br />
1871 Arens 4 1/2 % lån i ett 4 % lån på 35,000,000 francs. Obligationer<br />
utgifvas på 500, 1,000, 5,000 och 10,000 francs efter en kurs af 99 1/ 2 och<br />
skola inlösas s'enast <strong>om</strong> 35 år. Lånet har blifvit fulltecknadt gen<strong>om</strong> Oman<br />
subskription ; det dr Schweiz soin dervid hufvudsakligen tagit del, utlandet har<br />
gjort det endast i obetydlig mån. De gamla obligationsinnehafvarne ingå i det<br />
nya lånet för <strong>om</strong>kring 15,000,000 francs.<br />
Teckningen af lånet kan anses ganska tillfredsställande då man tager hänsyn<br />
bland annat till att de små besparingarna ej kunnat taga del då inga obligationer<br />
funnos på 100 francs, äfvens<strong>om</strong> att kursen var 99V, och räntan<br />
sa Man kan antaga att fiera af kantonerna k<strong>om</strong>ma att följa förbundsrådets<br />
exempel. Genéves stora råd har nästan enhälligt beslutit antaga ett af ett<br />
konsortium af åtskilliga banker och bankirer framstäldt forslag att konvertera<br />
kantonens skuld. Under 66 di., räknade från 1 april 1881, skulle en annuitet<br />
betalas af 834,050 francs, hvaremot kantonen skulle erhålla ett kapital af<br />
20,000,000 francs; till konsortiet skulle öfverlemnas 219,787 obligationer å<br />
ett n<strong>om</strong>inelt belopp af 100 francs hvardera. Obligationerna skulle löpa med<br />
3 X årlig ränta, under hvart och ett af de 66 åren skulle ett visst antal utlottas<br />
samt inlösas med 100 francs stycket; vissa årliga premier skulle jemväl<br />
utlottas.<br />
Denna konverteringsplan framkallade till en början ganska mycket missnöje,<br />
men torde icke desto mindre blifva definitivt faststäld.<br />
de Sehaeek.
Genève den 11 mars 1880.<br />
67<br />
(Skrifvelse till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
I en foregående skrifvelse har uppmärksamheten redan riktats på den rival<br />
till den föreslagna Simplon-tunneln s<strong>om</strong> framträdt i och med den från Savoyen<br />
utgångna planen att anlägga en tunnel gen<strong>om</strong> Montblanc. Denna sistnämnda<br />
plan är icke alldeles ny, redan för några dr sedan talades der<strong>om</strong>, och alit från<br />
början hafva de s<strong>om</strong> intressera sig för Simplontunneln bemödat sig att visa<br />
olägenheterna såväl ur teknisk s<strong>om</strong> militär synpunkt af en tunnel gen<strong>om</strong> Montblanc.<br />
Nyligen har en fransk senator, M. Chardon, offentliggjort en uppsats, i<br />
hvilken han framhåller de fördelar tunneln gen<strong>om</strong> Montblanc erbjuder framför<br />
tunneln gen<strong>om</strong> Simplon ; han söker visa att den har företrade i afseende<br />
längd, lutningsförhållanden och anläggningskostnader. I sjelfva verket utgör<br />
vinsten mellan Paris och Genua 97 kil<strong>om</strong>eter, mellan Paris och Milano 44 kil.,<br />
och ökas denna vinst ytterligare gen<strong>om</strong> anläggandet af de redan beslutade banorm<br />
i departementen Ain, Saône och Loire, Nièvre och Yonne. Beträffande<br />
lutningsförhållandena äro de ganska gynnsamma på Simplonvägen i sjelfva tunnein<br />
<strong>om</strong> man gör denna 18,500 meter lång, men vid öfvergången af Jura<br />
träffar man på stigningar af 25 på 1000. Montblancvägen kan anläggas med<br />
lutningar af 12, 5 och 15 på 1,000; detta är säkert beträffande den franska<br />
sidan ända till Chamounix och kan vinnas på den italienska med en tunnel <strong>om</strong><br />
15,000 meter, utmynnande vid Courmayeur.<br />
För byggandet af Simplon-vägen anslås kostnaderna till 136,500,000 francs,<br />
deraf 28,475,000 fr. på Italien för anslutningslinierna och återstående 108,025,000<br />
fr. för tunneln och tillhörande arbeten att anskaffas gen<strong>om</strong> statsunderstöd och<br />
enskilda kapital. Huruvida denna summa k<strong>om</strong>mer att förslå torde vara osäkert.<br />
Schweiziska förbundsrådet beviljar endast fyra millioner, Italiens finanser torde<br />
ej medgifva något bidrag, och det skulle då blifva Frankrike s<strong>om</strong> nästan ensamt<br />
finge bestrida kostnaderna, ty man lär väl ej kunna räkna på något af enskilda<br />
kapitalister.<br />
Montblanc-vagen befinner sig i en vida battre ställning ; anslutningslinierna<br />
aro redan beslutade och skola ph franska sidan fullbordas m<strong>om</strong> så kort tid<br />
s<strong>om</strong> möjligt till Chamounix, ph italienska sidan senast år 1885 till Aosta.<br />
Mellan Aosta och Courmayeur är en lucka <strong>om</strong> 34 kil<strong>om</strong>eter att fylla, hvarför<br />
kostnaden efter 300,000 fr. pr kil. kan beräknas till 10,200,000 fr. ; kostnaden<br />
för en 15,000 meter lång tunnel mellan Courmayeur och Chamounix<br />
upper efter 4,300 fr. metern till 64,500,000 fr.; hela kostnaden blir således<br />
74,700,000 fr. eller 61,800,000 fr. mindre än vägen öfver Simplon.<br />
Under det att Simplonvägen leke kan fnllbordas på mindre än tio dr, kan<br />
Montblaneviigen vara färdig på fem ; Simplonvägen skall obestridligen vara af<br />
nytta för kantonerna Waadt och Wallis, men den lemnar Savoyen alldeles d sido.<br />
Två tilldragelser hafva timat under de senaste åren, hvilka man måste<br />
tillerkänna en stor betydelse: Italiens uppgående i en stat och Suezkanalens<br />
fullbordande. Dessa båda tilldragelser bafva förändrat de politiska och k<strong>om</strong>mersiela<br />
förhållandena i Europa, den förstnämnda gen<strong>om</strong> att skapa en folkrik,<br />
mäktig, i k<strong>om</strong>mersielt och industrielt afseende verksam nation, den sistnämnda<br />
gen<strong>om</strong> att öfver Italien öppna en kortare förbindelseväg med orienten. Också<br />
bemöda sig Europas olika stater att begagna sig af. dessa nya förhållanden,<br />
Tyskland banar sig väg till Italien gen<strong>om</strong> Schweiz och St. G otthard, England
68<br />
söker k<strong>om</strong>ma dit pa andra vägar öfver kontinenten. Man kan förutse en betydlig<br />
trafik mellan Brindisi och Calais för lättare varor, och böra följaktligen<br />
Frankrike och Italien bereda sig harpa; dessa bada länder äro redan förenade<br />
gen<strong>om</strong> två jernvägslinier, den ena öfver San Remo och Mentone, den<br />
andra gen<strong>om</strong> Mont Cenis ; den förstnämnda följer Medelhafvets kust och tillgodoser<br />
i Frankrike Provence och Languedoc, den andra s<strong>om</strong> gar in i hjertat<br />
af Frankrike öfver Lyon och Ambérieu, gagnar i främsta rummet landet söder<br />
<strong>om</strong> Loire samt till någon del trakten kring Paris men mycket litet norra delen<br />
af Frankrike, der den snart helt och hallet k<strong>om</strong>mer att öfverflyglas af St.<br />
Gothardvägen, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att taga hela trafiken fran Calais.<br />
Afstanden äro för närvarande : gen<strong>om</strong> Mont Cenis frail Calais till Piacenza<br />
1,263 kil<strong>om</strong>eter, från Paris till Milano 916 kil., gen<strong>om</strong> St. Gotthard från<br />
Calais till Piacenza 1,178 kil. samt från Paris till Milano 894 kil. Haraf<br />
torde följa att St. Gotthardvagen, efter att hafva dragit till sig den stora trafiken<br />
mellan Italien och orienten å ena sidan, norra Frankrike, Belgien och<br />
England å den andra, k<strong>om</strong>mer att taga trafik fran de tyska jernvägarne, och<br />
fran de franska anda nedanför Paris. Vill Frankrike bibehalla den trafik s<strong>om</strong><br />
gar gen<strong>om</strong> Mont Cenis blir det derför nödvändigt att så fort s<strong>om</strong> möjligt anlägga<br />
en kortare och billigare väg mellan dessa båda ändpunkter. Motstandarne<br />
till Montblancvägen blifva för hvarje dag allt färre, och detta företag har otvifvelaktigt<br />
vissa utsigter att blifva verklighet. Montblancvägen har den fördelen att<br />
icke ga öfver schweiziskt <strong>om</strong>rade, och att kunna helt och hallet öfvertagas af bolaget<br />
Paris-Lyon-Medelhafvet; detta skulle i händelse af krig vara en stor fördel<br />
under det att Simplonvägen pa en lang sträcka skyddas af den schweiziska neutraliteten,<br />
och antingen kan denna upprätthallas eller ock rifver man upp jernvigen.<br />
Montblancvägen kan framskaffa ett tre ganger så stort antal truppvagnar<br />
och med dubbelt så stor hastighet, hvarjemte den har ytterligare den fördelen<br />
öfver Simplonjernvägen att den fran Paris räknadt är kortare.<br />
För Genève har förslaget intet särskildt intresse annat in i det fall att<br />
Montblancvägen dr<strong>og</strong>es öfver Faucille, Gex och Genève för att draga nytta af<br />
den redan färdigbygda vägen från Thonon till Collonge, Bellegarde, Nantua<br />
•o. s. v. I annat fall skulle Simplonvägen vara fullt tillräcklig för Genèves<br />
beröring med Italien sa snart linien Genève-Annemasse en gang blefve färdig.<br />
Amerikas Förenta Stater.<br />
Washington den 21 februari 1880.<br />
(Årsberättelse för år <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
de Schaeck.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulatdistriktet år <strong>1879</strong> inhemtas af<br />
följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong> med last<br />
» » » i barlast<br />
D » )) med last<br />
1» » i barlast<br />
cran Sverige 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 802 tons<br />
» » 4 » » » 2,097 »<br />
» utrikes ort 27 » » » 12,625<br />
» » » 106 » » o 52,865 0
69<br />
Fran distr. afg. med last till Sverige 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 626 tons<br />
» ) )) utr. ort 125 » » 62,548<br />
» i barlast » 1 » 311 »<br />
Till ank. med last från Norge 2 norska 816<br />
» i barlast 83 » » 37,835 och 1,907 laster<br />
» med last » utr. ort 228 0 » 80,383 » 11,551 »<br />
» i barlast » » 780 » 305,466 39,204<br />
F;an ) afg. med last » Norge 10 » 2,562 725<br />
» » » till utr. ort 1,077 » 413,107 54,807<br />
)) i barlast » » » » 413 »<br />
Sammanlagda antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 258 <strong>om</strong><br />
94,626 tons och 11,551 läster, hvaraf 28 svenska <strong>om</strong> 13,427 tons samt 230<br />
norska <strong>om</strong> 81,199 tons och 11,551 läster antalet med last afgångna fartyg utgjorde<br />
1,214 <strong>om</strong> 478,843 tons och 59,532 läster, hvaraf 127 svenska <strong>om</strong><br />
63,174 tons samt 1,087 norska <strong>om</strong> 415,669 tons och 59,532 läster.<br />
" De gynsamma utsigter till en förbättring af affärsförhållandena s<strong>om</strong> visade<br />
sig vid början af <strong>1879</strong> förverkligades under årets lopp, isynnerhet mot hösten,<br />
dd, sedan fullt förtroende till framtiden vunnit insteg bland allmänheten, stor<br />
liflighet började m<strong>om</strong> nästan alla näringsgrenar. Årets vigtigaste tilldragelse<br />
här i landet var gen<strong>om</strong>förandet af beslutet <strong>om</strong> skattkammarsedlarnes inlösen<br />
vid anfordran mot klingande mynt. Det utestående beloppet af dessa sedlar<br />
utgjorde doll. 340,681,016, under det att den metalliska kassan endast uppgick<br />
till doll. 133,508,804, men detta belopp befanns fullt tillräckligt, och det inträffade<br />
till och med under januari månad att beloppet af samtliga till inlösen<br />
anmälda sedlar ej ens uppgick till summan af det för erhållande af sedlar inlemnade<br />
guldet. Antalet bankrutter m<strong>om</strong> affärsverlden rninskades från 10,478<br />
år 1878 med ett sammanlagdt skuldbelopp af 234 millioner dollars till 6,658<br />
sistl. dr med 98 millioner dollars, eller med andra ord det belopp s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong><br />
bankrutter försvann ur rörelsen var 2 11 2 millioner mindre för hvarje vecka af<br />
året. En följd af den större företagsamheten och <strong>om</strong>sättningen var ökade priser<br />
å de fiesta varor. Priset h amerikanskt tackjern steg under årets lopp med<br />
öfver 100 procent. De artiklar hvaraf införseln ökades mest voro siden och<br />
kemikalier. Den förnämsta utförselsartikeln, s<strong>om</strong> före de två senaste åren utgjorts<br />
af b<strong>om</strong>ull, var sistlidet dr, i likhet med 1878, spanmål, förnämligast<br />
hvete, hvaraf den utförda qvantiteten under de fyra senaste åren ökats med<br />
122 procent. Arbetskrafterna ökades äfven gen<strong>om</strong> ökad invandring. Antalet<br />
invandrare, s<strong>om</strong> minskats hvarje dr alltsedan 1873, ökades med 28 1/2 procent<br />
och uppgick sammanlagdt till 138,469.<br />
<strong>Handel</strong>. Den officiella statistiken för <strong>1879</strong> innehåller följande uppgifter<br />
rörande utrikes handeln :<br />
Utförsel 710,439,441 doll.<br />
Införsel 445,777,775 ))<br />
öfverskott af utförsel 264,661,666 doll.<br />
Jemförd med foregående dr ökades utförseln med 16 millioner doll. Värdet<br />
af införseln, s<strong>om</strong> alltsedan 1873 ständigt minskats, ökades sistl. dr med ungefär 2<br />
procent eller 9 millioner. Värdet af utförseln af inheniska varor ökades från<br />
680 millioner doll. dr 1878 till 698 millioner till följd af ökad utförsel af<br />
jordbruksalster och lefvande djur.<br />
Följande tabell utvisar värdet af de artiklar s<strong>om</strong> utgjorde föremål för den<br />
största utförseln :<br />
Spanmål ------------------------------------ 210,355,528 doll.<br />
B<strong>om</strong>ull 173,158,200<br />
Lifsmedel 116,858,650<br />
Petroleum 40,305,249
70<br />
Spooned. Af hvete och majs utfördes:<br />
Hvete : 150,502,506 bushels<br />
Majs: 86,296,252 »<br />
160,268,792 doll.<br />
40,655,120 »<br />
Jemförd med foregående år var utförseln af hvete 58,360,880 bushels<br />
större, och vardet ökades med 38,301,055 doll., men af majs utfördes för<br />
7,375,238 doll. mindre till följd af lagre pris, ehuru qvantiteten ökedes med<br />
835,154 bushels.<br />
Hela skörden af dessa sadesslag beraknas sålunda:<br />
1878.<br />
Hvete: 420,122,400<br />
Majs: 1,388,218,750<br />
<strong>1879</strong>.<br />
448,755,000 bushels.<br />
1,588,000,000 »<br />
I förhållande till folkmangden, s<strong>om</strong> beraknas till 487, millioner, uppgick<br />
hveteskOrden till 9,2 pr person, och <strong>om</strong> 5 1/, afdrages för landets behof, skulle<br />
3,7 kunna utföras, eller tillsammans under innevarande dr 179,450,000 bushels.<br />
Följande af en köpman i Baltimore uppgjorda tabell utvisar totalkostnaden<br />
för en till Liverpool utförd bushel hvete, <strong>om</strong> densamma på produktionsorten i<br />
Ohio eller Illinois antages kosta 1 doll., hvilket pris efter 1 doll. = 3 kr.<br />
73 öre och 1 tunna =--- 4 1/2 bushels motsvarar 16 kr. 78 öre pr tunna.<br />
Inköpspris å farmen 1 doll. —<br />
Frakt till Baltimore pr jernvag 20 cents.<br />
Vagning och magasinering 2 »<br />
Lastning 5/8 »<br />
2 % k<strong>om</strong>mission å 1 doll. 22 5/8 cents ______ 23/8 »<br />
Frakt med segelfartyg h 5 sh. pr quarter <strong>om</strong><br />
8 bushels 15 »<br />
Summa: 1 doll. 40 cents,<br />
eller angefar 46 sh. pr quarter 23 kr. 47 öre pr tunna.<br />
Januarihaftet af »Atlantic Monthly» innehåller följande berakningar rörande<br />
produktionskostnaden i Minnesota å en farm <strong>om</strong> 4,400 acres, hvaraf 2,575<br />
under odling, 1,600 hvete, 245 hafre, 265 korn, 235 hampa, 150 bohvete m.<br />
Hveteskörden uppgår i goda dr till minst 20 bushels pr acre, och efter 70 c.<br />
pr bushel var afkastningen år 1878 140 doll. pr acre.<br />
Produktionskostnad pr acre (1 tunnland = 1,2199 acres): doll. cents.<br />
P 1 öj n ing: 2 1/ 2 acres pr dag, doll. 20 manadslön, 77 c. pr dag, pr acre — 31,0.<br />
25 % .afskrifning af det för pl<strong>og</strong> och hastar utgifna kapital 11,2.<br />
Banta å samma kapital — 2,2.<br />
Stat för en karl à 20 cts, foder för 2 hastar h, 45 cts pr dag 26,0.<br />
25 X, afskrifning af det för sdningsmaskinen utgifna kapital — 3,9<br />
Ranta a sanama kapital 0,2-<br />
Utsade 1: --<br />
Såning: 35 acres pr dag, 20 doll. månadslön, 77 c. per dag 2,2<br />
Stat för en karl 20 cents, foder för 2 hastar à 45 cts pr dag — 1,9<br />
Stallpersonalens stat — 20,0<br />
Ståltråd för sjelfbindande skördenlaskin— 50,0<br />
Arbetslön: 15 acres pr dag, 20 doll. månadslön, 77 c. pr dag — 5,1.<br />
Stat för en karl 25 c., foder för 2 hastar b, 50 cents pr dag ___ 5,0.<br />
25 % afskrifning med 62 doll. 50 c. af det för skördemaskinen utgifna<br />
kapital af 250 doll., 150 acres pr maskin — 41,6.
71<br />
Ranta å detta kapital • — 16,0.<br />
Lön 77 c. pr dag. Stat 25 c., 10 acres pr dag — 10,2.<br />
r ö sk n in g: 25 man h 2 doll. pr dag, 40 acres 1: 25,0.<br />
Stat för 25 man à, 25 c. pr dag, 40 acres — 15,6.<br />
Ranta och afskrifning för slitning af tröskmaskinen — 10,0.<br />
Afsandning till jernvagen: 1 karl 77 c., stat 20 c., foder för<br />
2 hastar 45 e., 4 acres, pr acre — 32,5.<br />
Frakt till Chicago à 13 c., 20 bushels pr acre 2: 60,0.<br />
Diverse, inberaknadt ranta å inköpskapital och afskrifning af inventarier<br />
och byggnader 2: —<br />
Summa pr acre 9: 69,6.<br />
Efter 20 bushels pr acre ar således proiluktionskostnaden för 1 bushel<br />
hvete i Chicago 48 cents, sedan alla kostnader och 10 % ranta å kapitalet<br />
blifvit inberaknade. Om man vidare antager, att hvetet i Chicago betalas med<br />
85 cts pr bushel, erhåller farmern, förut<strong>om</strong> den orvannamnda rantan af 10 %,<br />
en ytterligare vinst af 37 cts pr bushel eller 7 doll. 40 cts pr acre, oberaknadt<br />
den vinst han gör gen<strong>om</strong> jordens stigande i varde.<br />
En annan farm, der Akerbruket drifves i större skala, har en areal af<br />
40,000 acres, hvaraf 5,300 under odling: 4,855 hvete, 304 hafre, 137 korn.<br />
Hveteskörden inbringar efter 20 bushels pr acre 97,100 bushels <strong>om</strong> 67,970<br />
doll. Farmen är indelad i en hufvudgård och 3 plattgårdar, s<strong>om</strong> aro förbundna<br />
med hufvudgården gen<strong>om</strong> telefon och telegraf. Arbetspersonalen är från 1<br />
april till 1 maj 150, 1 maj-15 juli 20, eller <strong>om</strong> nyodling eger rum 70,<br />
15-30 juli 100, 1 augusti-15 september 250, 15 september-1 november<br />
75 och 1 november till 1 april endast 10 man. Lönerna aro från 1 november<br />
till 1 april 15 doll., 1 april-1 maj 18 doll., 1 maj-1 augusti 16 doll.<br />
pr månad, 1-15 augusti 2 doll. pr dag, 15 augusti-15 september 1 doll.<br />
50 ets pr dag, 15 september-1 november 18 doll. pr månad. A farmen<br />
finnas 67 pl<strong>og</strong>ar, hvaraf 11 dubbla, 64 harfvar, 32 såningsmaskiner, 6 slåttermaskiner,<br />
34 skördemaskiner, 7 lok<strong>om</strong>obiler, s<strong>om</strong> eldas med halm, 50 vagnar<br />
och 125 hastar och mulasnor. Antalet nötkreatur ar 30. och dessut<strong>om</strong> finnas<br />
100 svin och grisar, men intet fjaderfa. Frukostringningen fir kl. 4. Arbetet<br />
börjar strax efter 5 och fortgår till 7 på aftonen med en timmes uppehåll kl.<br />
12 för middag, hvilket gör nära 13 arbetstimmar pr dag.<br />
Qvinnor och barn finnas icke på de stora farmerna. Ingen enda fanlijj<br />
har fast bostad å den namnda farmen. Det Ur ett rent affarsföretag, och förut<strong>om</strong><br />
det kapital, s<strong>om</strong> nedlagges i några nödtorftiga ekon<strong>om</strong>ibyggnader, k<strong>om</strong>mer<br />
ingen del af afkastningen landet till godo.<br />
Förhållandena aro mindre gynnsamma för den mindre farmern s<strong>om</strong> mast()<br />
underhålla sin arbetspersonal hela året och ej har samma tinging till maskiner.<br />
Medelafkastningen af hvete för hela landet var icke mer an 13,7 bushels pr<br />
acre <strong>1879</strong>. Skilnaden i pris ar betydlig på olika orter, emedan priset ar beroende<br />
icke blott af transportkostnaden, s<strong>om</strong> ar underkastad högst betydliga<br />
vexlingar, utan annu mer af antalet mellanman; så t. ex. var medelpriset sistl.<br />
Ar 84 c. i Nebraska samtidigt med 1 doll. 50 c. i Massachusetts, hvars hveteproduktion<br />
ar otillracklig för den lokala förbrukningen. Medelpriset för hela<br />
landet var den 1 december <strong>1879</strong> enligt åkerbruksdepartementets berakning 1<br />
doll. 11 cts på farmen mot 77,7 cts samma dag 1878. Exportpriset var i<br />
medeltal mellan juli 1878 och juli <strong>1879</strong> 1 doll. 6 cts pr bushel. Priset i
72<br />
Baltimore för, Red Winter N:o 2 vexlade mellan 1 doll. 5 c. i januari och 1<br />
doll. 56 c. i december. Transportkostnaden från Chicago till New-York med<br />
jernväg var 1878 i medeltal 12 c. eller hälften mot medelfrakten för 12 Ar<br />
sedan, men den steg ända till 25 c. pr bushel, så snart kanalk<strong>om</strong>munikationen<br />
hindrades af is. Vid mids<strong>om</strong>martiden var den endast 8 à 9 c. med jernväg<br />
och 6 c. pr kanal.<br />
B<strong>om</strong>ull. Mellan åren 1821-1860 utgjorde värdet af b<strong>om</strong>ullsutförseln 53<br />
yo' af hela utförseln, under 1866-1877 ungefär 48, men numera endast 25 %.<br />
Värdet af utförseln <strong>1879</strong> var 18,311,944 doll. mindre än förut, hvilket förnämligast<br />
förorsakades af minskad utförsel af rå b<strong>om</strong>ull. Priset å midling<br />
upland s<strong>om</strong> den 1 januari <strong>1879</strong> var 9 112 c. noterades den 1 januari innevarande<br />
år 12 1/ 2 C. pr R. Skörden s<strong>om</strong> dr 1878 enligt officiella uppgifter uppgick<br />
till 5,200,000 balar <strong>om</strong> 450 R beräknas för <strong>1879</strong> till 5,020,000 eller<br />
180 balar mindre.<br />
Petroleum. Utförsel år <strong>1879</strong>: rå petroleum 25,874,488, naphta 15,054,361,<br />
lysolja 331,586,442, paraffin 2,487,681, residuum 78,739 gallons. Utförseln<br />
af lysolja var <strong>om</strong>kring 40 millioner gallons större an foregående år, och den<br />
öfriga utförseln ungefär densamma, men priset var lagre, och värdet af hela<br />
utförseln Ofver 6 millioner dollars mindre.<br />
Pris i New-York för renad olja:<br />
1 januari 1878 13 c. pr gallon.<br />
D 1 879 8 1/4 D<br />
P 1 880 8 1/2 D<br />
Fläsk. Värdet af utförseln var <strong>om</strong>kring 78 millioner dollars. Utförseln<br />
af rökt flask var större an förut, men värdet minskades med 677,635 doll.<br />
Af ister utfördes för 7,165,460 doll. mindre. Den utförda qvantiteten var<br />
afven mindre, men det minskade värdet föranleddes förnämligast af det lagre<br />
priset. Exportpriset dr <strong>1879</strong> var i medeltal för flask och ister 7 c. pr R mot<br />
9 e. år 1878.<br />
Pris i New-York 1 Januari <strong>1879</strong>: 1880:<br />
Saltadt flask pr barrel 7 doll. 5 cents.<br />
Rökta sidor D R 3 »<br />
12 doll. 62 1/ 2 cents.<br />
51/4<br />
»<br />
Skinkor<br />
Ister<br />
» R<br />
» R<br />
6 »<br />
53/4 »<br />
8112<br />
73/4<br />
Timmer. Utförseln af »timber» och »lumber» eller huggna och sågade<br />
trävaror uppgick till 13,255,241 kubikfot <strong>om</strong> 1,748,525 doll. eller 914,2_59<br />
dot. mindre an 1878 och nära 1,400,000 mindre än 1877.<br />
Pensacola 6,544,745 kubikfot, 812,233 doll.<br />
Brunswick och Darien 3,531,056 » 418,091 »<br />
Pearl River 374,894 D 40,183<br />
Mobile 146,190 D 17,715<br />
Charleston 33,530 » 3,901<br />
Savannah 214270 , » 21,973<br />
Jern. Följande tabell utvisar hela den till Förenade Staterna under nedannämnda<br />
finansår införda qvantiteten stangjern samt qvantitet och varde<br />
utskeppningsorten af det införda svenska stångjernet.<br />
Hela införseln: Fran Sverige:<br />
1877 56,419,708 R. 45,325,849 R. 1,222,465 doll.<br />
1878 66,337,457 » 54,133,377 » 1,253,348<br />
<strong>1879</strong> 54,967,822 » 43,546,457 » 975,277
Införseln af svenskt stangjern utgjorde 79 % af hela beloppet mot 81 %,<br />
år 1878. Förnämsta anledningen till denna minskning var sannolikt den att<br />
de amerikanska spikfabrikanterna till följd af det amerikanska träkoljernets billiga<br />
pris mindre använde det svenska jernet, men sedan priset stigit hafva de any()<br />
börjat foredraga det svenska.<br />
Jernpriser. Juni <strong>1879</strong>: Jan. 1880:<br />
Amerikanskt tackjern pr ton 20 doll. 45 doll.<br />
stångjern, stenkos-, » D 35 D 82 D<br />
träkols-, » D 50 D 95 D<br />
Svenskt » » 65 » 100 »<br />
Jerninförseln i allmänhet ökades hastigt under årets sista månader till följd<br />
af ökade jernvägsbyggnader och ökad industriel verksamhet, så att införseln<br />
under kalenderåret <strong>1879</strong> var betydligt större än 1878.<br />
1878: <strong>1879</strong>:<br />
Tackjern _________ 148,968,933 R. 636,688,710 R.<br />
Stångjern 66,692,210 D 87,100,100 »<br />
Svenskt jern, såväl tack- s<strong>om</strong> stångjern, var från början af oktober föremål<br />
för stor efterfrågan, och utsigterna för en stigande införsel under innevarande<br />
år äro mycket gynsamma. De mest efterfrågade sorterna äro 3/ 4 à 2turns<br />
fyrkant och 3 h 5 3/ 4 X 5/8 tum. Det från Göteborg införda jernet k<strong>om</strong><br />
s<strong>om</strong> vanligt med ångfartyg öfver England, hvarvid frakten utgjorde 12 sh. 6 d.<br />
17 sh. 6 d. pr ton, men utförseln från G-efle verkstäldes med segelfartyg<br />
s<strong>om</strong> erhöllo 15 sh. pr ton.<br />
73<br />
Införsel från Sverige och Norge under finansaret <strong>1879</strong>:<br />
Direkt.<br />
Tackjern<br />
Stangjern 9,016,859 R, 190,464 doll.<br />
Indirekt.<br />
368,752 U, 4,120 doll.<br />
34,529,598 » 784,813 »<br />
Summa.<br />
368,752 R, 4,120 doll.<br />
43,546,457 » 975,277<br />
Stal 2,659 » 2,659<br />
Andra slag 7,220 » 7,220<br />
Summa jern 190,464 doll. 798,812 doll. 989,276 doll.<br />
Direkt. Indirekt. Summa.<br />
Böcker 1,245 doll. 2,720 doll. 3,965 doll.<br />
Porslin och lergods 622 » 622<br />
Sill2,536 » 2,536<br />
Annan fisk 5,551 » 1,732 » 7,283<br />
Fiskolja 3,021 24,288 D 27,309<br />
Hudar och skinn 1,278 » 1,278 »<br />
Salt 866 » 866 »<br />
Kemikalier 1,595 » 1,595 »<br />
Lumpor 579 » 579<br />
Pappersmassa 318 » 318<br />
Hela denna införsel, s<strong>om</strong>, <strong>om</strong> återinförda amerikanska tillverkningar ej<br />
medräknas, uppgick till 1,054,308 doll. var 282,979 doll. mindre än näst föregående<br />
år. Den införsel s<strong>om</strong> efter utställningen i Philadelphia 1876 egde rum<br />
af juvelerarearbeten, målningar och pelsverk, upphörde så godt s<strong>om</strong> helt och<br />
hållet sistl. dr, och införseln af porslin minskades ytterligare med 1,135 doll.<br />
Bland nya införselsartiklar förek<strong>om</strong>mo hudar och skinn samt kemikalier. Införseln<br />
af fiskolja ökades med 12,426 doll. Priset å denim artikel, s<strong>om</strong> den<br />
1 Januari <strong>1879</strong> var 38 c. noterades den 1 Januari 1880 till 57 c. pr gallon.<br />
Härvarande statistiska byrå har under en följd af år meddelat särskilda<br />
uppgifter rörande den indirekta införseln öfver ett fredje land, men alla jern-
74<br />
förande tabeller öfver Amerikas utrikes handel ha vant grundade på tabellerna<br />
öfver den direkta in- och utförseln, hvilka tabeller Oven intagit förnamsta<br />
rummet i byråns årliga berattelse. De derigen<strong>om</strong> erhållna uppgifter ha naturligtvis<br />
sarskildt i fråga <strong>om</strong> lander, hvarifrån, s<strong>om</strong> t. ex. från Sverige och Norge,<br />
större delen af införseln k<strong>om</strong>mer indirekt, vant sardeles bristfalliga, och byrån<br />
har derföre numera för afsigt att berakna hela införseln efter den ursprungliga<br />
utskeppningsorten.<br />
Uppgifterna rörande utförseln måste deremot alltid blifva sardeles ofullstandiga,<br />
emedan de ej kunna <strong>om</strong>fatta annat an den direkta utförseln. Vardet<br />
af denna utförsel till Sverige och Norge, s<strong>om</strong> uppgick till 2,138,461 doll. var<br />
913,000 mindre an naist foregående dr, hvilket förnamligast föranleddes af<br />
minskad direkt utförsel af b<strong>om</strong>ull, rag och majs.<br />
S.Pfart. Amerikas deltagande i fraktfarten minskades från 26 till 23<br />
af hela handels<strong>om</strong>sattningen. Den engelska sjöfarten ökades med 1,250,000<br />
tons, hvaraf ångfartygen med 1,026,000 tons, och de engelska ångfartygens<br />
sammanlagda dragtighet steg från 40 till 44 X, af den engelska sjöfarten. De<br />
danska ångfartygen ökades från 5 <strong>om</strong> 8,000 till 18 <strong>om</strong> 26,000 tons. Angbåtsfarten<br />
från Baltimore fördubblades under 1878 och ökades ytterligare med<br />
50 % under <strong>1879</strong>. Det ar sannolikt att dingbatsfarten i allmanhet på Amerika<br />
k<strong>om</strong>mer att fortfarande tillvaxa afven under innevarande hr, men dock i mindre<br />
grad, dels emedan kostnaden för ångbåtars anskaffande stigit med jernpriserna,<br />
dels ock derför att under narvarande förhållanden en del af utförseln kan förmånligare<br />
verkstallas med segelfartyg. Om ett större parti spanmål skall så<br />
fort ske kan utföras till någon större hamn i Enropa, föredrages skeppning<br />
med ångfartyg, men segelfartyg ega deremot afgjordt företraide <strong>om</strong> qvantiteten<br />
dr mindre, så att ångfartygen ej kunna erhålla full frakt eller bestammelseorten<br />
ar en hamn, s<strong>om</strong> ej kan anlöpas af de stora ångfartygen. Derail k<strong>om</strong>mer att<br />
spanmålshandeln är föremål för en ofantlig spekulation, så att lastegare ofta<br />
föredraga det långsamma befordringssättet, i hvilket fall fartygen afsandas för<br />
order under afvaktan å högre priser, hvarigen<strong>om</strong> afven kostnaden för magasinering<br />
och <strong>om</strong>lastning undvikes. Frakterna dro i båda fallen ungefär desamma.<br />
Ett segelfartyg, s<strong>om</strong> utför 40,000 bushels, lastar vanligen först 32,000 bushels<br />
löst och derefter öfver ett lager af en tums plankor 8,000 bushels i <strong>om</strong>kring<br />
3,000 sackar. Utgifterna för inredningen vid lastning af lös spanmål fir° 1 1/8<br />
c. pr bushel, och för sackhyra erlaggas 4 c. pr sack <strong>om</strong> 2 3/4 bushel. Ångfartyg<br />
hafva fast inredning och egna sackar. Ett ångfartyg verkstaller öfverfarten<br />
till England på 18 dagar med en kolförbrukning af 10 hi 25 tons pr<br />
dag, och kan göra 6 hi 7 resor fram och åter pr dr. Ett segelfartyg erfordrar<br />
i medeltal 30 dagar, och s<strong>om</strong> dessut<strong>om</strong> liggedagarne aro fiera, behöfva de två<br />
år för samma antal resor.<br />
Antal och dragtighet af med last afgångna svenska och norska fartyg utgjorde<br />
sistlidet dr:<br />
Svenska. Norska.<br />
Fran Washingtons distrikt: 127 <strong>om</strong> 63,174 tons. 1,087 <strong>om</strong> 532,286 tons.<br />
New-Yorks » 72 » 37,726 » 1,035 » 550,628 »<br />
San Franciscos 570 » 6 » 4,907 »<br />
Summa: 200 <strong>om</strong> 101,470 tons. 2,128 <strong>om</strong> 1,087,821 tons.<br />
Om denna sjöfart jemföres med 1878 befinnes det att den svenska sjöfarten<br />
ökats med 12 fartyg <strong>om</strong> 9,684 tons oeh den norska med 214 fartyg<br />
<strong>om</strong> 125,058 tons.
75<br />
Svenska. Norska.<br />
1878. <strong>1879</strong>. 1878. <strong>1879</strong>.<br />
Fran Baltimore 28. 15. 269. 258.<br />
» Boston 5. 6. 18. 22.<br />
» Charleston 11. 3. 63. 71.<br />
» Darien 5. 15. 14. 18.<br />
» Galveston 1. 10. 39. 86.<br />
» Mobile 7. 2. 19. 13.<br />
» New Orleans _________ ______ 10. 18. 95. 65.<br />
» Norfolk - - 4. 7.<br />
» Pensacola 12. 11. 57. 59.<br />
» Philadelphia ------ _ --------- --- 28.23. 212. 288.<br />
» Richmond 1. 2. 33. 31.<br />
» Savannah 6. 6. 54. 55.<br />
» Wilmington 15. 16. 119. 115.<br />
Washingtons distrikt 129. 127. 996. 1,087.<br />
New-Yorks 58. 72. 916. 1,035.<br />
San Franciscos » 1. 1. 2. 6.<br />
Den ökade sjöfarten m<strong>om</strong> Washingtons distrikt egde förnämligast rum pa<br />
Philadelphia och Galveston till följd af ökad utförsel af spanmal och petroleum<br />
fran den förra samt af b<strong>om</strong>ull frail den senare staden. Nära en fjerdedel af<br />
hela b<strong>om</strong>ullsskörden erhölls sistl. ar i Texas, och, s<strong>om</strong> Galveston är den förnämsta<br />
hamnen i denna stat, k<strong>om</strong>mer dess sjöfart sannolikt att fortfarande ökas.<br />
Alla frail Washingtons distrikt afgangna fartyg voro segelfartyg med undantag<br />
af ett norskt angfartyg <strong>om</strong> 1,353 tons s<strong>om</strong> för resa fran Baltimore till<br />
Rouen m‘ ed hvete erhöll t, 2,575.<br />
Frakter. Fran Baltimore till Liverpool med ångfartyg 1 januari--5 juni<br />
6 h. 7 d., 5 juni-5 juli 5 h 3 112 d., 20 juni 7 d., 17 oktober 9 1/ 2 d. och<br />
i december 4 d. pr bushel och 5 % kaplake. Segelfartyg erhöllo fran Baltimore<br />
till Cork för ordres 1 januari-5 juni 5 hi 5 sh. 9 d., 5 juni-5 juli<br />
4 sh., augusti, da utförseln var stor, 7 sh. 3 d., men i december endast 4<br />
sh. pr qvarter <strong>om</strong> 8 bushels emedan ett stort antal fartyg ank<strong>om</strong>mit fraktsökande<br />
och utskeppningen dessut<strong>om</strong> till följd af stegrade priser minskades. Fran<br />
Boston i augusti och september 6 sh. pr qvarter, senare 4 h, 4 sh. 3 d., samt<br />
för petroleum till Östersjön i april-juli sh. 3 d. h 3 sh. 6 d. pr barrel.<br />
Fran Philadelphia 3 sh. 3 d. h, 3 sh. 6 d., men i oktober och november 4 sh.<br />
3 d. pr barrel petroleum <strong>om</strong> 40 gallons. Fran Wilmington till England och<br />
kontinenten 3 sh. 6 d. à 6 sh. 3 d. pr barrel harts <strong>om</strong> 310 R. Timmer,<br />
hugget, frail Darien till England 37 sh., frail Pensacola 37 sh. 6 d. à 38 sh.<br />
pr load; sagadt: filn Darien till England L st. 5.15.0, frail Pensacola<br />
I: st. 5.10.0 h 6 pr standard. Bruttofrakternas sammanlagda belopp för fartyg<br />
s<strong>om</strong> besökt Washingtons distrikt <strong>1879</strong> var enligt lounade uppgifter<br />
för svenska fartyg:<br />
ank<strong>om</strong>naL st. 6,539.<br />
afgaån<br />
I till Sverige<br />
» andra hinder<br />
1,350.<br />
118,792. 120,142.<br />
för norska fartyg:<br />
ank<strong>om</strong>na 35,782.<br />
afgangna 1,088,021.
76<br />
förhallande till fartygens dragtighet var den af svenska och norska fartyg<br />
intjenta bruttofrakt lagre an år 1878.<br />
Bymningar in<strong>om</strong> distriktet, s<strong>om</strong> år 1878 uppgingo till 619, ökades sistl.<br />
år till 1,048, hvaraf 99 frail svenska och 949 frail norska fartyg. De ink<strong>om</strong>na<br />
förteckningarne dro icke alla fullstandiga med afseende å nationaliteten,<br />
men af 287 sjöman, s<strong>om</strong> rymde från norska fartyg i Baltimore voro 170 norrman<br />
och afven i andra hamnar tillhörde mer an hälften af rymmarne fartygens<br />
nationalitet. Rymningarne föranleddes s<strong>om</strong> vanligt förnamligast deraf att högre<br />
hyra har kunde erhallas. Hyrorna för matros voro i medeltal 25 doll. pr<br />
månad med 30 doll. förskott mot 19 doll. 33 c. ar 1878. Enligt uppgift af<br />
norske fartygsbefalhafvare voro hyrorna i Norge 9 doll. 10 c. och i England<br />
<strong>om</strong>kring 12 doll. 15 c. pr månad.<br />
Kursen på England var hig under första halfåret, och steg till 4 doll.<br />
90 c. för sight <strong>om</strong>kring den 20 Juni, da några utskeppningar af guld verkstaldes,<br />
men föll derefter any° till följd af större efterfragan å amerikanska<br />
papper samt större tillgång å vexlar på England vid början af höstutförseln.<br />
I Augusti var den högsta kursen 4 doll. 83 c. och V, c. lagre under de senare<br />
månaderna.<br />
Invandring. Fran Sverige ank<strong>om</strong>mo 11,001 personer Indian juli 1878<br />
och juli <strong>1879</strong> ; fran Norge 7,345 och frail Danmark 3,474. Jemförd med<br />
past foregående dr ökades invandringen fran Sverige med 104 % eller mer<br />
än från något annat land. Den derefter största ökningen var fran Schweiz<br />
med 75 och fran Norge med 34 %. Invandringen fran Sverige, Norge och<br />
Danmark var större an under nagot år efter 1873.<br />
Arf. Fran generalkonsulatet och konsulaten i New-York och San Francisco<br />
hemsandes under <strong>1879</strong> följande för enskilda personers rakning uppburna<br />
penningebelopp:<br />
till Sverige, till Norge,<br />
Washington till Utrikes-Dep. 19,156 kronor. kronor.<br />
» K<strong>om</strong>m.-Koll. 1,557 11,713. 9,235.<br />
New-York 2,661. 7,431.<br />
San Francisco 1.6,720. 4,778.<br />
Summa kronor: 31,094. 21,444.<br />
Britiska riket.<br />
Melbourne (Victoria) den 1 januari 1880.<br />
C. Lewenhaupt.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart under år <strong>1879</strong> pa distriktet inhemtas af följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo fran Sverige med last 4 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,076 tons.<br />
» » » » utrikes ort » 1 » » ,*, 470 »<br />
Fran » afgingo till » i barlast 4 » » » 2,807 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo fran Norge med last 4 norska » » 4,620 ,)<br />
» » » utrikes ort » 3 » » » 1,504 »<br />
Fran » afgingo till » 1 » » » 294 »<br />
» 0 a )) )) i ba;last 6 »• » » 5,830 »
77<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo salunda 5 och af Dorska 7, under det att<br />
Aret förut 9 svenska och 9 norska ank<strong>om</strong>mo. Värdet af fraktbeloppet för de<br />
med trävaror lastade svenska fartygen utgjorde 5,700 L , för de norska 8,300<br />
L eller tillsammans 14,000 t. mot 21,100 ct ar 1878. Dessa siffror visa en<br />
stark minskning mot foregående år, beroende dels pa stora förrad dels ock pa<br />
en mycket betydlig införsel från Norra Amerika och Britiska Columbia äfvens<strong>om</strong><br />
pa de laga frakter s<strong>om</strong> erbjödos. För det nya året torde man kunna paräkna<br />
en betydlig förbättring i sistnämnda hänseende, enär utsigterna för skörden<br />
äro mycket lofvande, hvaraf man kan sluta till ett stort behof af fartyg<br />
och stigande frakter. I vissa fall hafva frakterna redan stigit med 50 under<br />
de senaste bada månaderna.<br />
Koloniens finansiela stallning dr fortfarande god, °eh, oaktadt de politiska<br />
förvecklingar, hafva våra statspapper hallit sig bra uppe ; ett nytt 4 1/ 2<br />
3,000,000 t, har emitterats i London till en mycket förmånlig kurs. Koloniens<br />
ink<strong>om</strong>ster hafva ar <strong>1879</strong> uppgått till 4,413,153 L , utvisande en minskning<br />
mot foregående år af 182,154 L.<br />
<strong>Handel</strong>sförhållandena hafva under det tillandagangna året fortfarande visat<br />
föga lifaktighet, våra inre affärer befinna sig i samma otillfredsstallande lage<br />
och samma brist pa förtroende eger fortfarande rum. Utsigten att få en god<br />
skörd och de stigande ullprisen hafva dock redan framkallat en i allmänhet<br />
battre stämning, och man kan hoppas att vi dro vid början af en ny period af<br />
sådana goda konjunkturer s<strong>om</strong> förr alltid voro utmärkande fOr denna koloni.<br />
Införseln under dr <strong>1879</strong> till och med den 27 december uppgick till ett<br />
värde af 11,677,565 L , utvisande en minskning mot foregående dr af 1,309,212<br />
Utförseln utgjorde under samma tid af dr <strong>1879</strong> 10,964,509 L , utvisande<br />
en minskning af 1,787,070 I.<br />
En dylik minskning s<strong>om</strong> den hvilken betecknas af dessa siffror är att beklaga<br />
och utvisar tydligt handelns tryckta ställning under det förlidna året ;<br />
känningarne deraf hafva dock ej endast försports i vår koloni utan mer eller<br />
mindre äfven i de angränsande lä,nderna.<br />
Guldproduktionen ar <strong>1879</strong> uppskattas till 715,009 ounces mot 753,793<br />
ounces ar 1878, således en minskniug af 38,784 ounces. Denna industri anses<br />
dock befinna sig i en fordelaktig ställning, ty <strong>om</strong> ock produktionen vant i<br />
aftagande har dock gen<strong>om</strong> minskning i produktionskostnaden vinsten kunnat ökas.<br />
Antalet arbetare i guldgrufvorna var 37,200 ar <strong>1879</strong> eller 200 mindre än<br />
1878. Berättelserna frail det vigtigaste af grufdistrikten (Sandhurst) utvisa en<br />
produktion af <strong>om</strong>kring 3,370 ounces mer än aret förut, bolagens utdelningar<br />
uppgingo ar <strong>1879</strong> till 229,635 k mot 204,325 k år 1878, den rena vinsten<br />
var 170,000 L år <strong>1879</strong> mot 143,000 L dr 1878.<br />
Följande tabell utvisar grufbolagens utdelningar åren 1877-<strong>1879</strong> med<br />
skilnad mellan quarts- och alluvial-guld.<br />
Quarts. Alluvial. Summa.<br />
1877 385,451 L. 45,624 L. 431,075.<br />
1878 395,510 » 64,201 » 449,711.<br />
<strong>1879</strong> 367,875 » 61,221 » 429,096.<br />
Efter atskilliga dåliga ar lofvar nu den k<strong>om</strong>mande skörden att blifva en<br />
af de bästa vi någonsin haft. I början hyste man farhågor att vi anyo skulle<br />
k<strong>om</strong>ma att lida af torka till dess ett regn i rattan tid k<strong>om</strong> och skingrade<br />
denna fruktan, och kan man nu räkna på ett betydande öfverskott för export.<br />
Vår utförsel af ull från den 15 oktober till den 24 sistlidne månad utgjorde<br />
181,819 balar och den qvantitet s<strong>om</strong> såldes här på platsen under samma
78<br />
tid 100,668 balar ; priset utvisar en stegring i jemförelse med föregående år<br />
af 1 1/, h 3 pence pr pound. Melbourne's betydelse för ullhandeln är i ständigt<br />
stigande, amerikanska och europeiska uppköpare få alit mera ögonen öppna<br />
för fördelen af att kipa direkt här på platsen, hvilket framgår deraf att den<br />
qvantitet s<strong>om</strong> säljes här på platsen ökas för hvarje år.<br />
J. B. Were.<br />
Venedig den 24 februari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till den norske Regjerings Departement for det Indre.)<br />
Till konsulsdistriktet ank<strong>om</strong>mo med last fra,n utrikes ort<br />
Fran afgingo i barlast till<br />
Till ank<strong>om</strong>mo med last fran Norge<br />
» utrikes ort<br />
Fran afgingo » till<br />
i barlast »<br />
2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,001 tons.<br />
2 » » 1,001<br />
10 norska » 3,189<br />
3 » » 7 ,132<br />
2 » 502<br />
9 » o 3,281<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 15 <strong>om</strong> 5,322 tons;<br />
med last afgingo 2 <strong>om</strong> 502 tons.<br />
Norges införsel till Venedig utgöres sås<strong>om</strong> vanligt nästan helt och hållet<br />
af fisk. Med norska fartyg infördes 74,133 v<strong>og</strong> fisk till värde af 945,498<br />
fr., 200 tons tjära till värde af 60,000 fr. och 150 tons fiskolja till värde af<br />
150,000 fr., med svenska fartyg infördes 10,000 v<strong>og</strong> fisk i värde af 127,500<br />
fr. samt med 3 tyska och 2 danska fartyg 45,680 v<strong>og</strong> till värde af 582,415<br />
fr. — Hela införseln af fisk uppgick sålunda till 129,813 v<strong>og</strong> och till ett<br />
värde af 1,865,413 fr.<br />
Med norska fartyg infördes fran Nordamerikas Förenta Stater 41,615 lador<br />
petroleum till värde af 374,535 fr.; med svenska fartyg infördes från<br />
England 800 tons stenkol till värde af 32,000 fr.<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg har afgått härifrån direkt till Sverige<br />
eller Norge, utan hafva de alla afgått till andra italienska eller utländska hamnar<br />
för att söka frakt; Venedig erbjuder endast sällan tillfälle till utfrakter<br />
enär exporten Britran, i brist af egna produkter, är obetydlig. Af de norska<br />
fartygen gingo 4 till Triest, deraf 3 i barlast, och 1 med samma last hvarmed<br />
det k<strong>om</strong>mit; 3 andra gingo till Sicilien, 1 till Brindisi, 1 till Gibraltar, 1 till<br />
Fiume och 1 till Cephalonia. De bada svenska fartygen afgingo till Triest,<br />
det enn t<strong>om</strong>t och det andra med den återstående delen af lasten.<br />
Fraktbeloppen stälde sig på följande sätt :<br />
för »Törfisk» pr v<strong>og</strong> 15 1/2 holl. styver och 10 % samt 50 holl. fl. i kaplake<br />
för små fartyg.<br />
frcs 1 3/4 pr v<strong>og</strong> in full för stora segelfartyg,<br />
fres 1 1/41,40 in full för ångfartyg, och<br />
för petroleum 27 cts pr låda och 5 %.<br />
Prisen på »Törfisk» under aret kunna uppskattas till 70 à 75 fr. pr 100<br />
kil<strong>og</strong>r., tullen oberäknad, med 3 à 4 % disconto.
79<br />
Med afseende på de allmänna <strong>om</strong>ständigheter hvari handel och sjöfart befunnit<br />
sig under det tilländalupna året m<strong>om</strong> distriktet, finnes intet anmärkningsvärdt<br />
att <strong>om</strong>förmäla ; ej heller har denna tidrymd vant utmärkt för några lyckade<br />
affärer, utan har tvärt<strong>om</strong> den allmänna ställningen i landet förhindrat<br />
affärernas kraftiga uppbl<strong>om</strong>string. I början af året föranledde beslutet <strong>om</strong> den<br />
ökade införseltullen på kaffe och socker spekulationen att kasta sig på dessa<br />
båda varor, och följaktligen var införseln ganska stor, emedan många önskade<br />
göra sig till godo de gamla tullsatserna. Samtidigt var införseln af olja från<br />
produktionsorterna ganska betydlig emedan förråden här på platsen blifvit upprymda.<br />
Den dåliga skörden i kringliggande provinser har ej undgått att göra<br />
sin motverkan mot dessa operationer känbar ; till följd af det ständiga regnandet<br />
på våren har skörden af spanmål nästan helt och hallet slagit fel, och kan<br />
man räkna att denna skörd ej gifvit mer än en tredjedel mot föregående<br />
Silkesmaskarne hafva äfven lidit mycket af den råa väderleken, och denna produkt<br />
s<strong>om</strong> är en af de väsentligaste i dessa trakter har ej ens gifvit hälften af<br />
ett vanligt medelår; vinet har också gifvit en dålig skörd. Majsen misslyckades<br />
helt och hallet till följd af den torra s<strong>om</strong>maren, och jordegarne blefvo tvungna<br />
att k<strong>om</strong>ma sina arrendatorer och brukare till hjelp sa att i stället för att få<br />
någon afkastning af sin jord maste de sätta till. Allt detta utöfvade ett icke<br />
<strong>om</strong>ärkbart inflytande på det allmänna viilståndet och konsumtionsförmågan.<br />
Den felslagna skörden föranledde en ökad import af spanmål för att fylla<br />
landets behof, men hade också till följd guldagiots stigande, hvarigen<strong>om</strong> de införda<br />
varorna fördyrades. Man måste hoppas att det nya året skall medföra<br />
läkemedel för alla dessa olyckor och att en god skörd skall any° bringa pengar<br />
i <strong>om</strong>lopp.<br />
En ny jernväg bar öppnats under året gen<strong>om</strong> Ponteblapasset med anslutping<br />
till den österrikiska Südbahn, men denna jernväg, s<strong>om</strong> är af internationel<br />
betydelse derigen<strong>om</strong> att den betydligt närmar Venedigs hamn till Österrike<br />
och norra Tyskland, har hittills icke bunt de väntade frukterna till följd dels<br />
af Triests afundsjuka dels af de stridiga intressena hos ))Südbahn» och »Rudolfsbahn»,<br />
af hvilka den förstnämnda gyanar Triest och den senare söker bemäktiga<br />
sig transitrörelsen på Venedig och norma Italien.<br />
Till Ancona anlände under året 3 norska fartyg <strong>om</strong> 957 tons med 21,240<br />
v<strong>og</strong> fisk, 12,000 lador och 82 barrels petroleum; under samma år afgingo derifrån<br />
3 norska fartyg till italienska hamnar, deraf 2 i barlast och det tredje<br />
med återstående 6,240 v<strong>og</strong> fisk. Intet svenskt fartyg ank<strong>om</strong> till nämnde hamn.<br />
Calcutta den 9 mars 1880.<br />
Britiska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Föhr.<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo 3 <strong>om</strong> 719 tons i barlast från utrikes ort,<br />
och afgingo 2 <strong>om</strong> 490 tons med last till utrikes ort.<br />
Intet norskt fartyg ank<strong>om</strong> under året, men 1 <strong>om</strong> 865 tons, s<strong>om</strong> qvarldg<br />
från "föregående år, afgick med last till utrikes ort.
80<br />
Året <strong>1879</strong> började under mycket <strong>og</strong>ynnsamma utsigter för handeln ; den<br />
dåliga stämning s<strong>om</strong> var rådande i Europa inverkade vasentligt på härvarande<br />
förhållanden. Dertill k<strong>om</strong>mer att under senaste s<strong>om</strong>mar hemsöktes nordöstra<br />
delen af Bengalen af en ovanligt stark nederbörd, s<strong>om</strong> förorsakade stor skada<br />
i åkerbruksdistrikten. Skörden har utfallit betydligt under medelmåttan, detta<br />
galler förnämligast indigo, jute och oljefrön ; likaledes har den jemförelsevis<br />
nya téodlingen lidit af det <strong>om</strong>ilda vadret.<br />
Å. andra sidan har den uppbl<strong>om</strong>string s<strong>om</strong> egt rum i moderlandets handel<br />
under senare hälften af förra året icke undgått att utöfva ett valgörande inflytande<br />
på affarerna här. Pa det hela har det förflutna årets handel att uppvisa en<br />
förbattring i jemförelse med sin närmaste föregångare, och har man anledning<br />
att antaga det denna förbättring skall fortgå.<br />
Införseln har vant i stigande under senare hälften af nu ifrågavarande ;<br />
betydliga affarer hafva gjorts i b<strong>om</strong>ullsvaror, hvartill torde hafva bidragit nedsattningen<br />
i tullen för gröfre sorter af gråa varor. Den <strong>om</strong>edelbara följden af<br />
tullens borttagande för varor icke innehållande garn af högre nummer än 30<br />
var den hastiga uppk<strong>om</strong>sten och utvecklingen af en ny artikel, nämligen varor<br />
tillverkade af nummer 30 och lägre nummer. Till följd af sitt billiga pris<br />
har denna artikel hastigt blifvit mycket spridd, och man sträfvar nu att låta<br />
dessa gröfre slag af varor ersätta de finare s<strong>om</strong> förut tillverkades af garn från<br />
nummer 30 till 40.<br />
Indiska regeringen har beslutat afskaffa utförseltullen på indigo och shellack<br />
; det ar markvardigt att dessa tullafgifter kunnat bibehållas så hinge, och<br />
det enda skal härför dr att styrelsen icke kunnat afstå från dem sås<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>stkälla,<br />
churn de aldrig ur derma synpunkt vant af stor betydelse. Medelink<strong>om</strong>sten<br />
af tullen på indigo torde kunna uppskattas till 42,000 k; tullen utgår<br />
efter en fix taxa och vexlar ej med prisen; för battre qvaliteter utgör den<br />
ej stort mer an 1 %, för de samre uppgår den till <strong>om</strong>kring 4 I de<br />
norra delarne af landet halva infödingarne börjat att alit mera odla indigo och<br />
tullen drabbar mycket tyngre de af dem odlade qvaliteter an de af europeerna<br />
odlade.<br />
<strong>Handel</strong>n med shellack har lange befunnit sig i en tryckt stallning, och<br />
under de senaste båda åren har medelink<strong>om</strong>sten af tullen å denna vara icke<br />
\ utgjort mer än 9,000 L.<br />
Den enda utförseltull s<strong>om</strong> fortfarande k<strong>om</strong>mer att bibehållas är den på ris.<br />
Jernvägarne utveckla sig i Indien på ett ganska tillfredsställande satt;<br />
bland nya linier s<strong>om</strong> at.° under byggnad och s<strong>om</strong> oafsedt sin militära betydelse<br />
förtjena uppmärksammas, torde få nämnas utsträckningen af den norra Punjabjernvagen<br />
från Ihetum till Rawulpindi, Peshwar och Khushalgarh samt jernvagen<br />
från Indus till foten af Beloochistanbergen på linien mot Kandahar.<br />
Man hoppas att lok<strong>om</strong>otiv skola kunna gå fram till Indus före slutet af ar<br />
1880. Jernvagarne i Bengalen hafva fullbordats och betydande framsteg gjorts<br />
på linien från Nagpore till Raipore. En vigtig tilldragelse under året var statens<br />
inköp af den östra indiska jernvägen för en summa af 37,200,000 L.<br />
Priset på statspapper har stigit hastigt under året; kursen på 4 1/2<br />
papper har sedan någon tid vant öfver 101 och för 4 % betalas nu mer än 94.<br />
S. E. Voigt.
8 1<br />
Det britiske Rige.<br />
Quebec (Canada) den 29 Januar 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til K<strong>om</strong>merce-Kollegiet.)<br />
Fortegnelsen over de til Distriktet i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>ne svenske Far-<br />
Wier udviser, i Modsætning til foregaaende Aar, et Besög af<br />
<strong>1879</strong>. 1878.<br />
Quebec 4 2,915 Tons 6 5,640 Tons<br />
Montreal 1 269 » 1 323 »<br />
Saguenay 6 4,124 D 3 2,689 )4<br />
Sault au Cochon 2 1,973 » _. — »<br />
Bersimis — — » 1 597 »<br />
Rimouski 1 1,137 » _ — »<br />
Matane 2 1,280 » ....._ — »<br />
Miramichi 14 8,578 D 6 3,312 »<br />
Richibucto 1 340 D .-.... .--- ))<br />
Buetouche 1 362 » ..._. — D<br />
Shediac 1 474 D 1 483 »<br />
Pugwash 2 1,123 D ......... - D<br />
Halifax 1 574 » 1 635 »<br />
St John 1 526 » ..___ »<br />
Tilsammen 37 23,675 Tons 19 13,679 Tons.<br />
Blandt Ank<strong>om</strong>sterne indehavde 3 dels fuld <strong>og</strong> dels Partladning, hvorpaa<br />
er optjent i Bruttofragt t. 800 britisk Sterling. De opgik alle lastede <strong>og</strong> med<br />
beregnet Fragt L 30,380. I samme Tid var Distriktet besögt af 489 norske<br />
Skibe, drægtig tilsammen 265,004 Tons mod i foregaaende Aar 430 Skibe<br />
drægtig 187,601 Tons <strong>og</strong> 30,975 1/2 K<strong>om</strong>mercelæster.<br />
Det svenske Flag var saaledes forholdsvis til tidligere Aar særdeles godt<br />
repræsenteret, næsten fordoblet i Antal mod i <strong>Aaret</strong> 1878 <strong>og</strong> bedre end n<strong>og</strong>ensinde<br />
siden min Tiltrædelse af Embedet i <strong>Aaret</strong> 1874, siden hvilken Tid det<br />
bedste Besög var i <strong>Aaret</strong> 1876 med 29 Skibe. Glædeligt vilde det were, <strong>om</strong><br />
Farten <strong>og</strong>saa maatte have givet Rederierne et til Gjentagelser opmuntrende Udbytte.<br />
Navnlig sees Miramichi <strong>og</strong> Saguenay at have været forholdsvis ret vel<br />
besögt, hvilke Steder alene optager mere end det halve Antal Skibe, hvorimod<br />
Besöget ved Hovedstationen har været mindre end i foregaaende Aar. Og det<br />
kan ikke forundre at andre Steder er givet Fortrint, da de tidligere ved<br />
Hovedstationen gjfeldende Arbeidsudgifter kan have været nok til at afskrække<br />
fra gjentagne Forsög. Heri er d<strong>og</strong> nu, s<strong>om</strong> vil være erfaret af min Skrivelse<br />
af 7de dennes, indtraadt en Forandring, saaledes at disse Udgifter nu regulerer<br />
sig end<strong>og</strong> billigere der end paa flere af de övrige Afskibningssteder.<br />
Hvorvidt denne Reduktion vil blive vedvarende, vover jeg ei med n<strong>og</strong>en Bestemthed<br />
at udtale mig <strong>om</strong>, <strong>og</strong> med de forenede Rigers övrige Interesser for<br />
Oie kan Formaalet kun være at opnaa Ligestillen i Udgifter med andre<br />
Nationers Skibe, ei den störst mulige Reduktion af' Udgifter, hvilket, uden at<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Wart.
82<br />
ville k<strong>om</strong>me Skibsfarten <strong>og</strong> Skibsrederne tilgode, vilde tjene til at lette den<br />
canadiske <strong>Handel</strong>stands Koncurrence paa de fornemste Markeder for de forenede<br />
Rigers Skovprodukter. Besöget var, s<strong>om</strong> ovenstaaende Tabel viser, fordelt paa<br />
Hovedstationen med 4 <strong>og</strong> paa Vice-Konsulstationerne med 33 Skibe mod i<br />
<strong>Aaret</strong> 1878 henholdsvis 6 <strong>og</strong> 13. Denne Fremgang er saameget mere glædelig,<br />
naar sees hen til at Skibsfarten paa Distriktet har været mere indskrænket<br />
end i mange foregaaende Aar, <strong>og</strong> navnlig gjælder dette for den Vare, der hovedsagelig,<br />
for ei at sige udelukkende, beskjæftiger Seilskibsflaaden. Saaledes angives,<br />
s<strong>om</strong> vil være seet af et tidligere oversendt <strong>Handel</strong>scirkulære, Antal <strong>og</strong><br />
Tonnage af de fra Hovedstationen udexpederede Sejlskibe at være 433 Skibe<br />
<strong>og</strong> 364,628 Tons mod i foregaaende Aar 476 <strong>og</strong> 399,833 <strong>og</strong> i <strong>Aaret</strong> 1877<br />
796 <strong>og</strong> 670,627 Tons, <strong>og</strong> en nylig fra Toldkammeret offentliggjort Statistik<br />
angiver, at der fra Quebec med Udhavnene Saguenay, Escoumains, Sault au<br />
Cochon <strong>og</strong> Bersimis er udexpederet<br />
i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> 640 Skibe drægtig 589,493 Tons<br />
mod » 1878 672 D D 603,705 D<br />
D » 1877 992 » D 864;017 »<br />
En lignende <strong>og</strong> endnu stærkere Tilbagegang viser sig fra flere andre Steder,<br />
mest fremtrædende i St John NB, fra hvilket Sted Udexpeditionerne angives<br />
til blot 227 Skibe <strong>og</strong> 178,907 Tons mod i <strong>Aaret</strong> 1878 325 Skibe <strong>og</strong> 228,058<br />
Tons. Det eneste Sted af n<strong>og</strong>en Betydenhed, hvor Exporten bar oversteget<br />
forrige Aars, er Miramichi, hvor Expeditionerne opnaa et Antal af 261 Skibe<br />
drægtig 128,276 Tons mod i <strong>Aaret</strong> 1878 244 <strong>og</strong> 120,087 Tons.<br />
Under Henvisning til, hvad for Hovedstationen er anfört i min Skrivelse<br />
af 7de ds, angaaende Fragt- <strong>og</strong> Arbeiderforholde, <strong>og</strong> til Oversigt over Reisevarighed<br />
<strong>og</strong> Expeditionshurtighed vedföies Tabeller, udarbeidede fælles for begge<br />
de forende Rigers Skibe, <strong>og</strong> tilader jeg mig til nærmere Redegjörelse at anföre<br />
Fölgende:<br />
Tabel A I (sid. 83), der angiver Varighed af Reiser til Distriktet, viser<br />
at disse ere foregaaende under mindre gunstige Omstændigheder for Hurtighed<br />
end i de tvende foregaaende Aar, men d<strong>og</strong> paa kortere Tid end Middeltall-et<br />
for Aarrækken 1874-<strong>1879</strong>. Men <strong>og</strong>saa paa Tilbagereiserne, Tabel A 4 (sid. 84),<br />
synes mindre gunstige Vindforholde at have fundet Sted, saaledes at Reisernes<br />
hele Længde vil have optaget n<strong>og</strong>et længere Tid end hvad, efter' de foreliggende<br />
Optegnelser, tör ansees s<strong>om</strong> Middelsvarighed, hvad selvfölgelig ei har været<br />
uden Indflydelse paa Udbyttet for Rederierne. Imidlertid har Vindforholdeneuden<br />
Tvivl været mere heldige <strong>og</strong> moderate, hvad med ei liden Grad af Paalidelighed<br />
tör sluttes af det usædvanlig ringe Antal af Söulykker, der er indtruffet<br />
under <strong>Aaret</strong>s Fart, hvoraf <strong>og</strong>saa tör sluttes mindre Slitage paa Seil <strong>og</strong> Redskaber<br />
<strong>og</strong>, navnlig for norske Skibes Vedk<strong>om</strong>mende samt ved den i Norge mere<br />
udbredte almindelige gjensidige Assurance, billigere Assurancepræmier.<br />
Tabel A 2 (sid 83) angiver gjennemsnitlig Reisevarighed til Distriktet<br />
for Aarrækken 1874-<strong>1879</strong>, beregnet maanedsvis efter Ank<strong>om</strong>sterne. Det<br />
vil sees, at med yderst faa Undtagelser, synes Afseilinger fra europæiske Havne<br />
ved Begyndelsen af Maanederne April <strong>og</strong> August at indeholde Betingelserne for<br />
den hurtigste Fart.<br />
Tabel A 3 (sid. 84) angiver Reisevarighed for Reiser fra europæiske<br />
Havne til de deri nævnte Steder, Quebec, Saguenay, Miramichi, Richibucto,<br />
St John <strong>og</strong> Halifax, for Aarrækken 1868--<strong>1879</strong> fordelt over de tre Terminer<br />
1868-1870, 1871-1875 <strong>og</strong> 1876-<strong>1879</strong>, <strong>og</strong> særskilt for Reiser<br />
fra Östkysten af England <strong>og</strong> östfor Isle of Wight samt vestfor samme, <strong>og</strong> s<strong>om</strong>,
83<br />
foruden Forholdet for Tidsvarighed for de forskjellige Bestetnmelsesteder, viser<br />
en gjennem Aarrækken pr<strong>og</strong>essivt fremskridende Hurtighed af Reiser, hvad i<br />
hoi Grad taler til Fordel for yore • Skibsföreres tiltagende Konduite <strong>og</strong>- Paapasselighed.<br />
Saaledes giver 411 Reiser til Quebec i Terminen 1868-1871<br />
et Middeltal i Varighed af 51,3 Dage, medens 452 Reiser i Terminen 1872<br />
-1875 giver 49,2 <strong>og</strong> 426 i Terminen 1876-<strong>1879</strong> blot 43,2 Dage, en Indvinding<br />
af Tid fra förste Termin af ca 8 Dage paa hver Reise. Det samme<br />
Fremskridt viser sig i Reiser fra Vestkysten af England til Quebec <strong>og</strong> overhovedet<br />
for samtlige Reiser <strong>og</strong> Steder.<br />
Tabel A 5 (sid. 84) angiver Tidsvarighed af Tur <strong>og</strong> Returreiser fra Ank<strong>om</strong>st til<br />
Quebec <strong>og</strong> Miramichi med Ballastlosning, Tilladning, Reise til England <strong>og</strong><br />
tilbage til samme Sted i Aarrækken 1874-<strong>1879</strong>, liges<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa Skibenes Topage.<br />
Beregningen angiver s<strong>om</strong> paaregnelig Tidsvarighed<br />
fra Quebec til Vestkysten <strong>og</strong> tilbage for 650 h 700 Tons Drægtighed 120 Dage<br />
Ostkysten » 750 D 800 » 118 D<br />
Miramichi til Vestkysten » 500 107 D<br />
Östkysten » 500 A, 550 » 1103/4 D<br />
hvilket siste d<strong>og</strong> ei tör ansees s<strong>om</strong> fuldt paalideligt, s<strong>om</strong> fremgaaet s<strong>om</strong> Middeltal<br />
af et altfor ringe Antal Reiser. Den tilsyneladende Besynderlighed,<br />
kortere Reisevarighed for Tur <strong>og</strong> Retur fra Quebec til Östkysten <strong>og</strong> tilbage<br />
end til Vestkysten, <strong>og</strong> end<strong>og</strong> med större Skibe, maa söge sin Forklaringsgrund<br />
i hurtigere Expeditioner i de britiske Ostkysthavne end i de paa Vestkysten.<br />
A a r.<br />
Middeltal<br />
Maaneder.<br />
Mai<br />
Juni<br />
Juli<br />
August<br />
Septbr<br />
Octbr<br />
Novbr -<br />
Fra<br />
Norge.<br />
42,9 1874 37 51,4 84 47,3 111 2 42,0<br />
1875 70 54,7 60 47,6 58 46,1 20 52,o<br />
1876 51 52,4 89 46,9 116 45,3 9 47,7<br />
1877 42 37,2 77 40,2 85 39,4 7 37,5<br />
1878 21 37,0 46 37,3 50 32,5 10 35,9<br />
<strong>1879</strong> 42 44,2 57 42,7 46 39,6 12 39,9<br />
tt,<br />
Fra andre<br />
Nordsöhavne<br />
östfor<br />
Isle of<br />
Wight.<br />
P<br />
.2<br />
47,9 44,2<br />
147 42,9<br />
67 53,6<br />
26 59,4<br />
14 52,3<br />
7 41,7<br />
2 58,0<br />
Til Quebec.<br />
87<br />
81<br />
53<br />
56<br />
99<br />
36<br />
2<br />
41,1<br />
42,1<br />
49,0<br />
42,7<br />
43,4<br />
52,7<br />
78,0<br />
Fra<br />
Steder<br />
vestfor<br />
samme.<br />
p-<br />
76<br />
103<br />
73<br />
72<br />
90<br />
50<br />
2<br />
ss<br />
Reisevarighed. Tabel A 1.<br />
41,91 - 43,7<br />
35,6<br />
39,1<br />
45,8<br />
44,2<br />
40,7<br />
49,9<br />
73,0<br />
Til Steder ved St Lawrencefloden<br />
nedenfor Quebec.<br />
Fra<br />
Norge.<br />
crq<br />
34 35,7<br />
17 49,0<br />
3 68,3<br />
5 54,2<br />
2 39,5<br />
Fra andre<br />
Nordsti-<br />
havne<br />
östfor<br />
Isle of<br />
Wight.<br />
C1Q<br />
E. CD<br />
24 42,1<br />
11 45,6<br />
14 49,0<br />
15 38,7<br />
16 37,8<br />
23 42,7<br />
Fra<br />
Steder<br />
vestfor<br />
samme.<br />
20<br />
10<br />
27<br />
29<br />
13<br />
13<br />
ss<br />
CD<br />
a<br />
44,7 24<br />
41,7 57<br />
42,3 34<br />
39,3 29<br />
37,5 47<br />
34,6 76<br />
ss<br />
CD<br />
-41,2 - 40,41 - 41,3 - 39,9<br />
16 42,5<br />
27 43,9<br />
13 40,5<br />
18 41,3<br />
23 42,o<br />
-I 5 45,9<br />
11<br />
29<br />
12<br />
25<br />
33<br />
10<br />
32,6<br />
37,9<br />
44,5<br />
39,3<br />
42,1<br />
51,6<br />
Til Steder ved St Lawrencebugten.<br />
Fra<br />
Norge.<br />
178<br />
55<br />
14<br />
13<br />
15<br />
2<br />
Fra andre<br />
Nords6havne<br />
östfor<br />
Isle of<br />
Wight.<br />
47,5 40<br />
50,4 29<br />
52,o 30<br />
34,5 31<br />
38,8 41<br />
39,3 48<br />
40,7<br />
50,7<br />
52,3<br />
45,1<br />
34,0<br />
39,0<br />
P<br />
42,1<br />
42,2<br />
45,0<br />
35,6<br />
37,6<br />
38,1<br />
Fra<br />
Steder<br />
vestfor<br />
samme.<br />
1:!<br />
83<br />
76<br />
114<br />
116<br />
ss<br />
CD<br />
40,o<br />
40,3<br />
40,6<br />
35,7<br />
88 31,4<br />
95 36,9<br />
- 37,4<br />
Tabel A 2.<br />
72 38,2 115 32,9<br />
55 39,2 132 38,2<br />
18 45,9 58 42,5<br />
37 38,7 108 34,8<br />
24 39,2 117 37,1<br />
12 45,8 35 35,9<br />
1 68,0 4 60,0
84<br />
Reisevarighed til nedenncevnte Steder i Aarrcekken 1868 til <strong>1879</strong><br />
i treaarige Terminer.<br />
Tabel A 3.<br />
Stederne.<br />
Til Steder ia Östkysten af England<br />
<strong>og</strong> östfor Isle of Wight.<br />
1868--1871. 1872--1875. 1876--<strong>1879</strong>.<br />
tJ<br />
cro<br />
P<br />
Quebec 411 21,075 51,3 452 22,243 49,2 426 18,391 43,2 158 7,506 48,1<br />
Saguenay . . 17 827 48,2 64 3,055 47,7 63 2,580 41,0 16 714 44,7<br />
Miramichi. . . . 72 3,577 50,0 155 7,164 46,2 232 9,227 39,8 85 3,494 41,1<br />
Richibucto 16 764 47,7 32 1,426 44,6 39 1,515 38,8 20 779 39,0<br />
St John 10 '1464 46,4 35 1,743 49,8 43 1,940 45,1 16 750 46,9<br />
Halifax 16 644 40,2 - - - 56 2,195 39,2 13 555 42,7<br />
6<br />
6<br />
17<br />
20<br />
18<br />
20<br />
Til Steder vestfor samme.<br />
1868-1871. I 1872-1875. 1876-<strong>1879</strong>.<br />
Gjennemsnitsvarighed af Reiser til Bayne i England.<br />
Tabel A 4.<br />
Maaneder.<br />
n.<br />
n.<br />
Indtil ultimo Juli<br />
I August<br />
» September . • •<br />
).) October<br />
• November<br />
» December<br />
Sæsonen<br />
ss<br />
co<br />
n.<br />
;=,<br />
pi<br />
ss<br />
cr•<br />
n.<br />
n.<br />
Til Steder paa Vestkysten <strong>og</strong><br />
vestfor Isle of Wight.<br />
1877<br />
P<br />
ss<br />
CD<br />
17 34,8 26 30,3<br />
28 36,5 2 39,0<br />
5 34,0 5 44,6<br />
13 38,7 22 32,5<br />
15 33,0 15 31,0<br />
7 35,7 3 34,7<br />
1878<br />
P<br />
38 35,4<br />
5 37,8<br />
3 34,0<br />
10 30,9<br />
-<br />
2 54,4<br />
F.`1<br />
<strong>1879</strong><br />
ss<br />
P<br />
ss<br />
cD<br />
Vestkysten <strong>og</strong><br />
retur.<br />
t=3<br />
Clq<br />
CD<br />
o.<br />
o.<br />
332<br />
47<br />
230<br />
35<br />
84<br />
39<br />
Miramichi til<br />
1-3<br />
o<br />
ss<br />
737 2,842<br />
678 3,048<br />
1,805 7,706<br />
2,091 9,910<br />
1,894 9,997<br />
2,122 10,458<br />
87 9,327 43,961 13<br />
107 505<br />
n.<br />
n.<br />
pi<br />
4,396 44,0 294 11,964 40,1<br />
2,050 43,6 64 2,657 41,5<br />
9,310 40,5 297 10,676 35,9<br />
1,399 40,0 28 1,001 35,7<br />
3,655 43,5 44 1,877 42,6<br />
1,412 36,2 13 474 36,5<br />
4<br />
3<br />
6<br />
E.<br />
pi<br />
ss<br />
Til Steder östenfor samme.<br />
1876 1877 1 1878 1 <strong>1879</strong><br />
Dt? StF3 5<br />
CM w CM<br />
M m<br />
Östkysten <strong>og</strong><br />
retur.<br />
o.<br />
n.<br />
20 31,0 26 35,5 50 34,0 28 41,2 36 32,0<br />
8 37,0 40 38,5 4 41,2 10 47,3 21 40,8<br />
1 53,0 16 36,5 8 40,6 3 41,0 7 35,6<br />
4 27,5 13 38,3 30 39,7 4 30,5 24 37,9<br />
2 45,5 24 40,3 17 34,8 1 46,0 7 47,6<br />
2 43,0 10 44,3 1 45,0 4 57,8 2 62,0<br />
85 35,2 73 32.5 58 35,4 37133,91 129 38,5 111 36,5 50 43,0 97 37,1<br />
Tur- <strong>og</strong> Returreiser indbefattet en Ballastlosning <strong>og</strong> Indladning af Trælast<br />
Tabel A 5. i nedennævnte Havne.<br />
A ar.<br />
Vestkysten <strong>og</strong><br />
retur.<br />
P o<br />
Quebec til<br />
Östkysten <strong>og</strong><br />
retur.<br />
1874 23 2,881 13,840 10 1,272 8,712<br />
/ 875 7 814 4,749 13 1,492 10,323<br />
1876 21 '2,549 12,966 30 3,669 2,238<br />
1877 19 2,302 12,986 31 3,583 24,171<br />
1878 8 924 6,366 7 887 5,635<br />
<strong>1879</strong> ... 11 1,220 7,219 15 1,611 11,800<br />
$ u mm a 89 10,690 58,129 106 12,514 83,0211<br />
Middeltal 120 563 118 7831<br />
Cfq<br />
o<br />
ss<br />
c+,<br />
P••• '<br />
c7<br />
pi<br />
P<br />
ss<br />
410 1,878<br />
364 1,412<br />
665 3,656<br />
1,439 6,946<br />
110,7 531<br />
I Tabel B (sid. -90) vil findes angivet, foruden Expeditionshurtighed i de<br />
forskjellige Havne i hvert af de foregaaende 4 Aar, <strong>og</strong>saa Tonnage af de af de<br />
forenede Rigers Skibe, der have indtaget skaaren Last, <strong>og</strong> for hvilke haves
85<br />
Opgaver, der ansees paalidelige, deres Indtagende <strong>og</strong> Middeltallet i_Kubikfod per<br />
Reg. Ton, hvad jeg har troet vilde være af Interesse for Skibsfarten at faa<br />
en Oversigt over <strong>og</strong> til n<strong>og</strong>en Veiledning ved Skibenes Befragtning. Det<br />
siger sig selv, at da disse Beregninger kun angiver et Middeltal af Ladninger,<br />
tildels bestaaende af forskjellige Arter Last, s<strong>om</strong> Planker af forskjellige Dimensioner,<br />
Battens <strong>og</strong> Bord etc., samt af blandede Ladninger af disse forskjellige<br />
Artikler i forskjellige Kvantiteter, kan deraf intet bestemt sluttes for<br />
det specielle Tilfælde, <strong>og</strong> Tabellen afgiver saaledes Mere et; blot Sammenligningsled<br />
for Indtagende i forskjellige Havne, end hvad der for det specielle Tilfalde<br />
kan gjælde for hver af disse. Og videre bemærkes, at, da Optegnelserne<br />
blot stötter sig til Opgaver af Skibsförerne, vil Paalideligheden være afhængig<br />
af den Grad af Omtanke, hvormed disse afgives. For Steder af större Betydenhed,<br />
s<strong>om</strong> Quebec <strong>og</strong> Miramichi, antages det d<strong>og</strong>, at Middeltallene tör<br />
afgive et temmelig paalideligt Sammenligningsled, <strong>og</strong> dette gjælder <strong>og</strong>saa, <strong>om</strong><br />
end i mindre Grad, for Stederne Three Rivers, St Th<strong>om</strong>as, Saguenay River,<br />
Richibucto, Shediac <strong>og</strong> St John. For övrige Steder gjælder derimod, at Resultatet<br />
fremgaar af et altfor lidet Antal Tilfælde, til at derpaa med n<strong>og</strong>en<br />
Paalidelighed tör bygges. Det havde været mit Formaal <strong>og</strong>saa at erhverve<br />
<strong>og</strong> tilveiebringe lignende Opgaver för Tömmerlaster, men jeg har maattet opgive<br />
dette paa Grund af disses altfor blandede Beskaffenhed til Opstillen<br />
n<strong>og</strong>en Beregning, hvoraf kunde drages Nytte. — Quebec synes at afgive de<br />
mindst gode Betingelser for fordelagtige Indtagender, hvorimod Richibucto,<br />
Shediac <strong>og</strong> St John de Bedste, <strong>og</strong> jeg skal navnlig henlede Opmærks<strong>om</strong>heden<br />
paa sistnævnte Sted, der, foruden at afgive n<strong>og</strong>le de bedste Betingelser for<br />
fordelagtigt Indtagende, <strong>og</strong>saa er blandt de bedre Steder, hvad angaar Expeditionshurtighed,<br />
<strong>og</strong> fraseet Udhavne <strong>og</strong> Rede Billighed i Udgifter.<br />
Quebec indtager s<strong>om</strong> altid förste 'Plads hvad angaaer Expeditionshurtighed,<br />
s<strong>om</strong> er et M<strong>om</strong>ent af den allerstörste Betydning navnlig under Vaarreiserne<br />
<strong>og</strong> med större Skibe. Og med de nu reducerede Indladningsudgifter vil ei<br />
heller Stedets Kostbarhed være i samme Grad afskrækkende s<strong>om</strong> tidligere, <strong>og</strong>,<br />
naar frasees en oftere paaregnelig större Dampskibsudgift ved Slæbning al længere<br />
Distancer i Floden for ind eller ud, vil Udgifterne stille sig <strong>om</strong>trent lig<br />
dem i Miramichi, hvor der d<strong>og</strong> synes, at være paaregnelig i h 2 % bedre Indtagende,<br />
men paa den anden Side et betydeligt langere Ophold. Et Blik paa Tabellen<br />
vil forövrigt vise, hvad forresten er paaregneligt <strong>og</strong> gjælder overalt, en indre<br />
Sammenhæng mellem Expeditionshurtighed <strong>og</strong> et mere eller mindre fordelagtigt<br />
Lastindtagende, hvad jeg tör tro at medfölgende Tabel vil tjene til Veiledning<br />
til med bedre Oversigt at vælge mellem. Bemærkningerne angaaende Stedernes<br />
<strong>og</strong> Lastepladsernes Beskaffenhed, Arbeiderforholde <strong>og</strong> Udgifter m. ni. ere hentede<br />
dels af engelske Admiralitetsbeskrivelser over Havne <strong>og</strong> Farvande dels af<br />
Korrespondence med Vice-Konsulerne <strong>og</strong> dels af mig meddelte Kopier af virkelige<br />
. Skibsregnskaber <strong>og</strong> tör antages at ville væré til Veiledning for Redere<br />
<strong>og</strong> Förere, der selv savne Lokalkundskab.<br />
Matrosers Römning. S<strong>om</strong> i tidligere Aar har dette Onde kun været lidet<br />
fölt af svenske Skibe, <strong>og</strong> indskrænker sig til kun 4 Desertioner for samtlige<br />
Skibe, af hvilke 1 Tilfælde i Buetouche, 1 dito i Richibucto <strong>og</strong> 2 i St John.<br />
For norske Skibes Vedk<strong>om</strong>mende stillede dette Uvæsen sig mindre godt end i<br />
de senere <strong>og</strong> nærmest foregaaende Aar.<br />
Fyre- <strong>og</strong> Sömeerker. Virks<strong>om</strong>heden har <strong>og</strong>saa under forlöbne Saison hovedsagelig<br />
været indskrænket til Led- och Havnefyre: S<strong>om</strong> af n<strong>og</strong>en Betydning
86<br />
<strong>og</strong>saa for den oversöiske Skibsfart kan "nævnbs 1) Indseilingsfyret ved Musquash<br />
ved Fundy Bugten, 2) Fyret paa Pease Island ved Sydvestkysten af Nova<br />
Scotia <strong>og</strong> 3) Fyret paa Wedge Island paa den östlige Kyst af samme Provinds.<br />
Af samtlige Bekjendtgjörelser er K<strong>om</strong>merce-Kollegiet i <strong>Aaret</strong>s Löb oversendt<br />
Exemplarer, til hvilke forövrigt henvises.<br />
Telegrafnettet. Ei hellere i denne Branche kan meldes <strong>om</strong> n<strong>og</strong>et Arbeide<br />
af Betydenhed for Skibsfarten. Derimod er Beslutning fattet <strong>om</strong> Istandbringelse<br />
af det i forskjellige tidligere Beretninger <strong>om</strong>handlede System, hvorved<br />
samtlige Oer i St Lawrencebugten, s<strong>om</strong> Anticosti, Magdalen Islands, Bird<br />
Rock <strong>og</strong> St Pauls 0, ville blive indragne i den almindelige Telegrafkorrespondence,<br />
hvad <strong>og</strong>saa gjælder den nordligere Kyst af St Lawrencefloden <strong>og</strong> Bugten<br />
til Moisic paa Labradorkysten. De forberedende Arbeider hertil blev sat i<br />
Værk allerede i en tidlig Del af Saisonen, <strong>og</strong> det antages, at en större Del<br />
af Systemet allerede bvil være i Virks<strong>om</strong>hed i en tidlig Del af k<strong>om</strong>mende<br />
Saison. I Forbindelse dermed er <strong>og</strong>saa besluttet Anlæg af<br />
Semaforstationer ved samtlige Fyre <strong>og</strong> paa andre fremspringende Punkter<br />
af Kysten, af hvilke allerede 6 h 8 ere i Virks<strong>om</strong>hed ved det nedre Löb af<br />
St Lawrence, imellem Father Point <strong>og</strong> Cap Rosier, <strong>og</strong> igjennem hvilke Skibene<br />
til enhver Tid ville kunne korrespondere med sine Redere, Konsignatörer<br />
<strong>og</strong> Andre. Disse ville <strong>og</strong>saa blive det virks<strong>om</strong>ste <strong>og</strong> eneste Middel, hvorigjennem<br />
<strong>om</strong> Vaaren ank<strong>om</strong>mende Skibe allerede ved Öen St Paul ville kunne erhverve<br />
paalidelige Oplysninger <strong>om</strong> Istilstandene, hvilket rimeligvis vil ske gjennem et<br />
dertil etableret Signalsystem.<br />
Lods- <strong>og</strong> Havnevæsen. Den under en Storm ved St John NB ödelagte<br />
Havnemolo har undergaaet midlertidig Udbedring, men der klages over at Arbeidet<br />
er saa slet udfört, at det antages den atter vil blive ödelagt ved förste<br />
Anledning. Forresten vides intet Arbeide af Betydning for Skibsfarten at<br />
være udfört eller tilendebragt, hvorimod der under hele Saisonen har været<br />
fortsat med Havnearbeiderne ved Quebec. Nyt Havnereglement er udfærdiget<br />
for Havnen Arichat paa Coen Cap Breton, ved hvilket Afgiften til Havnemesteren<br />
er bestemt til fra Doll. 0,50 til Doll. 5 efter Skibenes Störrelse,<br />
<strong>og</strong> nye Lodsreglementer <strong>og</strong> Tariffer ere antagne <strong>og</strong> stadfæstede for nedennævnte<br />
Steder:<br />
1) Lodsbetalning for Indgaaende Doll. 2,25 pr Fod Dybgaaende<br />
<strong>og</strong> for Udgaaende Doll. 1,7 5 pr Fod do, hvis under 18 Fods Dybgaaende, men<br />
ders<strong>om</strong> af dette Dybgaaende eller derover Doll. 2 pr Fod. Efter iste November<br />
betales et Tillæg hertil af Doll. 4 for udgaaende Skibe. For Skiftping<br />
i Havn erlægges fra Doll. 1,50 til Doll. 4 efter Störrelsen, med et Tillæg<br />
af Doll. 0,50, hvis Distancen er over 4 eng. Mile.<br />
2) Pugwash <strong>og</strong> Port Philip. Lods ind fra Doll. 5 til Doll. 21 e. fter<br />
Störrelsen <strong>og</strong> ud fra Doll. 5 til Doll. 19.<br />
3) Shediac. Lods ind Doll. 1,25 pr Fod Dybgaaende, <strong>og</strong> ud Dollar 0,90<br />
pr do. Lods ved Flytning i Havn Doll. 2.<br />
4) Richmond. Lods ind fra 80 til 400 Tons Doll. 5,50 til Dol. 14 med<br />
Tillæg af Doll. 0,75 for hver overstigende 50 Tons eller Dele deraf. Lods for<br />
ud Halvdelen af denne Afgift,<br />
5) Crapaud. Lods ind eller ud Cents 6 pr Ton.
87<br />
6) Quebec-Montreal, eller <strong>om</strong>vendt. Etableret 2den Klasse Lodse, der<br />
hvis benyttet, betales saaledes:<br />
Skibe af 200 Tons Drægtighed eller mere op Doll. 18 ned Doll 12.<br />
» under » » » » » 12 D 8.<br />
7) North Sydney. Skibe, til hvilke Lods tilbyder sig indenfor Grændserne<br />
af Sydney Lodsdistrikt, uden at han benyttes, have at erlægge halv<br />
Lodsafgift, <strong>og</strong> Lodse, der udenfor denne Grændse aflevere Ordres til Skibe <strong>om</strong><br />
at afgaa andetsteds, ere berettigede for denne Tjeneste at oppebære fuld indgaaende<br />
Lodsafgift. Skibe, der ank<strong>om</strong>me uden at were tilbudt Lods <strong>og</strong> afgaa<br />
igjen uden at benytte saadan, erlægge halv Lodsafgift for Udgaaende. Skibe,<br />
der anlöbe for Ordres, ere fritagne for enhver Lodsafgift, hvis ei Lods benyttes.<br />
Fiskerierne. Angaaende denne Bedrift foreligger ingen Beretning, der forsaavidt<br />
de canadiske Fiskerier angaaer tör gives Krav paa Paalidelighed. Angaaende Fiskerierne<br />
ved Newfoundland <strong>og</strong> Labrador indberetter derimod Vice Konsulen i St<br />
John's, at Kystfisketiet kan anses for at have givet et sædvanligt Udbytte <strong>og</strong>;<br />
at Labradorfisket er bedre end n<strong>og</strong>ensinde tidligere, <strong>og</strong> antages at ville afgive<br />
mindst 200,000 Qvt mere end i forrige Aar, da Exporten, s<strong>om</strong> angivet<br />
i min Skrivelse af 7de Octbr. sistleden, var 340,674 Qvt Torsk.<br />
<strong>Handel</strong>. Om n<strong>og</strong>en <strong>Handel</strong>s<strong>om</strong>sætning med Sverige foreligger ingen Beretning<br />
<strong>og</strong> hvad angaar Distriktets HandeIs<strong>om</strong>sætning med andre Lande, da forligger der<strong>om</strong><br />
endnu ikke for <strong>Aaret</strong> afsluttede Opgaver. De til Udgangen af November<br />
foreliggende Optegnelser viser imidlertid, at der i <strong>Aaret</strong>s Löb er gjort stærke<br />
Fremskridt til en mere sund Tilstand. Saaledes andrager Importen i dette<br />
Tidsrum kun til R 61,809,788, mod i samme Tidsrum i <strong>Aaret</strong> 1878 R 78,327,117<br />
<strong>og</strong> Exporten af Distriktets egne Produkter henholdsvis til Doll. 57,702,840 <strong>og</strong> Doll.<br />
48,545,669. Medens der saaledes i de 11 Maaneder af <strong>Aaret</strong> 1878 var en<br />
<strong>Handel</strong>sbalance i Canadas Disfaveur af henved 30 Millioner Dollars, er denne<br />
i .samme Tidsrum i siste Aar gaaet ned til blot 4 Millioner. Af Distriktets<br />
forskjellige Industrigrene har<br />
Bjergværksdriften afgivet et Mindreudbytte end i 1878 af ca . __ Doll. 700,000<br />
Fiskerierne » » » » » » » __ » 170,000<br />
<strong>og</strong> Skovbruget » » » » » » » .._ » 650,000<br />
Derimod har Produkter af Dyreriget afgivet mere » 4,800,000<br />
<strong>og</strong> » » Agerbruget » » » 9,000,000.<br />
Toldindtraderne ere, uagtet den i saa höi Grad indskrænkede Export <strong>og</strong> s<strong>om</strong><br />
Folge af de under siste Parliamentssæson forögede Toldsatser stegne med henved<br />
Doll. 900,000 for samme 11 Maaneder. De mere sunde <strong>og</strong> forbedrede Tilstande inden<br />
Distriktet er, s<strong>om</strong> Ovenstaaende tilstrækkelig antyder, en Folge af, at Landet<br />
var velsignet med en rig Afgröde, medens det Modsatte indtraf i England,<br />
Frankrige <strong>og</strong> andre Lande. Det var derfor <strong>og</strong>saa fra det Tidspunkt, da disse<br />
Forholde aabenbaredes <strong>og</strong> OverfOrsel af Afgröden var paabegyndt, at de i financiel<br />
Henseende forbedrede Tilstande skriver sig. Og Aktiemarkedet havde<br />
end<strong>og</strong> for de fleste Værdipapirer, s<strong>om</strong> af nedenstaaende Oversigt vil sees, en fremdeles<br />
nedadgaaende Tendents til efter Midts<strong>om</strong>mers. De enkelte Afvigelser derfra<br />
skriver sig fra andre Omstændigheder. Nedenstaaende Opgave over Aktiemarkedets<br />
Stilling ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse <strong>og</strong> Ende samt over höieste <strong>og</strong> laveste<br />
Noteringer vil vise Fluktuationernes Ydergrændse.
•<br />
Bankaktter. Iste Jan. 31 Decbr. Höiest.<br />
Montreal<br />
Merchants<br />
Bank 138 3/4 X.<br />
79 1/4 D<br />
136 3/4 %. Nov. 10,147.<br />
85 » Dec. 1, 91 »<br />
C<strong>om</strong>merce 101 » 119 3/4 D<br />
75 Ontario<br />
68 »<br />
D<br />
31, 1193/4 »<br />
» » 75 »<br />
124 Toronto<br />
118 1/2 »<br />
» » » 124 »<br />
79 Molsons<br />
83 V4<br />
»<br />
People<br />
61 1/2 D 61 1/2 D<br />
Febr. 1, 85 D<br />
Nobr. 1, 66 14 »<br />
60 Jacques Cartier» 34 D<br />
» D 10,62 »<br />
88<br />
Lavest.<br />
Aug. 20, 128 X.<br />
» » 72'/2<br />
Jan. 1. 101<br />
Sept. 10, 55 1/2 »<br />
Juli 1, 106 1/ 2 »<br />
Octbr 10, 63<br />
Sept. 10-, 44<br />
Juni 20, 31<br />
Andre Aktier.<br />
Montreal Telegraf Co 105 3/4 Yo... 97 X. Jan. 1, 105 3/4 %. Juli 1, 86 %.<br />
City Gas 109 » 116 1/2 » Nov. 10, 125 D Jan. 1, 109<br />
City Passenger Ry D 78 D 80 » D 1, 85 » Marts 1, 75<br />
Richelieu & Ontario<br />
Navigation Co 431/2 D 11 D April 10, 45 » Oct. 20, 36 1/2 »<br />
Gasaktiernes Synken i Værdi henimod <strong>Aaret</strong>s Udgang er adentvivl alene<br />
at tilskrive den da, mere end nu, herskende Tillid till de Eddisonske Löfter<br />
angaaende det elektriske Lys. Efterat denne Opinion tildels har tabt sig igjen,<br />
en Værdien atter steget til 119 % Omstændigheder af en anden Art har foranlediget<br />
Nedgang i Montreal Telegraf C<strong>om</strong>pany's Aktieværdi.<br />
Ogsaa i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> led Hovedstationen under et stærkere Tryk end n<strong>og</strong>en<br />
anden Del af Distriktet, hvad har været foranlediget ved mindre Krav paa<br />
dens Hovedexportartikel »Pine» end hvad der udgjör Hovedexporten fra andre<br />
Steder i Distriktet »Spruce». Under Henvisning til det oversendte <strong>Handel</strong>scirkulære<br />
kan Exporten angives saaledes:<br />
Tömmer_ 8,708,240 Fod mod i <strong>Aaret</strong><br />
Stav ______ 1,503 Mille »<br />
Planker ___ 7,054,710 Qub. Std. »<br />
Lathwood . 1,595 Cord » »<br />
1878_ 11,979,760 Fod.<br />
D ___ 1,750 Mille.<br />
» _ 7,319*6 Qub. Std.<br />
D ..._ 1,332 Cord.<br />
Tilbagegangen falder, s<strong>om</strong> vil ses, hovedsagelig paa Tömmer, hvoraf Exporten<br />
er fordelt saaledes:<br />
Pine af alle Slags ___ 6,114,240 Fod mod i <strong>Aaret</strong> 1878___ 9,398,960 Fod.<br />
Hardwood » » 2,594,000 » » » ___ 2,580,800<br />
<strong>og</strong> faldt saaledes udelukkende paa Artikelen »Pine.»<br />
Produktion <strong>og</strong> Tilförsel var i endnu höiere Grad indskrænket end i <strong>Aaret</strong><br />
1878 <strong>og</strong> andr<strong>og</strong> af den væsentlige Artikel Tömmer kun er 6 1/2 Millioner Fod<br />
mod i 1878 13 Millioner <strong>og</strong> i 1877 25 Millioner Fod. I Betragtning af<br />
denne indskrænkede Produktion er derfor <strong>og</strong>saa, <strong>og</strong> trods den indskrænkde Export,<br />
Beholdningerne for Vaarudskibning i höi Grad aftagne fra ved samme Tidspunkt<br />
i <strong>Aaret</strong> 1878 <strong>og</strong> <strong>om</strong>fatter:<br />
Tömmer af alle Slags ___ 17,890,738, mod i <strong>Aaret</strong> 1878, ___ 23,467,026 Fod.<br />
Stay » » D 1,216, » » » » 2,313 Mille.<br />
Planker » ,D ___ 2,016,940, » » » 5,338,321 Qub. Std.<br />
Lathwodd » D 174, » » » 189 Cord.<br />
Ved Sæsonens Slutning noteredes Priserne saaledes:<br />
Tömmer: White Pine 9 et til 11 et pr Fod mod i <strong>Aaret</strong> 1878 10 et til 27 et.<br />
Red 12 » » 20 » » » » 13 » » 22 »<br />
Eg 32 » 42 » D D » D 28 D » 36 »
89<br />
Tömmer : Alm Pine 22 et til 30 et pr Fod mod i <strong>Aaret</strong> 1878 -20 et til 26 ct.<br />
Ask » 27 » » 28 D D D D 25 D » 26<br />
Birk D 18 D » 19 » » D D 16 » » 18»<br />
Tamarac D 9 » » 12 » D D » » 9 D » 1 »<br />
Planker:<br />
Pine,iste Sort Doll. 96 til 100 pr Pet. Std mod i <strong>Aaret</strong> 1878 Doll. 90 til 94.<br />
2den D » 64 D 66 » » » » » » 58 » 60.<br />
3die » 28 D 30 » • » D » » 23 » 26.<br />
Michigan, iste » D 104 » 110 » » » » » )) 94 )) 100.<br />
» 2den » » 70 » 72 » » » D D » 65.<br />
Floated Iste D » 88 » » » » » » 8 4.<br />
» Neu » 58 » » » » 52.<br />
» 3die » » 26 » D » 20.<br />
Priserne vare saaledes for samtlige Artikler, alene med Undtagelse af for<br />
Pine Törnmer stegen, en Stigning s<strong>om</strong> efter de foreliggende Beretninger har<br />
været vedvarende, saa at adskillige Salg allerede skal have fundet Sted <strong>og</strong><br />
til lönnende Priser.<br />
Fra Provindsen New Brunswick angiver et <strong>Handel</strong>scirkulære Udskibningen<br />
at <strong>om</strong>fatte 337 Millioner superficielle Fod Planker eller er 164 Pet. Standard,<br />
mod i <strong>Aaret</strong> 1878 ca 184,000 Pet. Std, der var fordelt over nedennævnte<br />
Steder saaledes:<br />
Miramichi 261 Skibe drægtig 128,276 Tons mod i 1878 244 Skibe <strong>og</strong> 120,087 Tons<br />
Dalhousie 34 17,513 i») 22 » 11,787 »<br />
Bathurst 20 10,323 » » » 17 10,751 »<br />
Richibucto 55 22,029 » 70 30,913 »<br />
Shediac 35 14,231 » 58 » 23,269<br />
St John 226 179,361 » 312 0 215,408<br />
Caraquet 3,116 » » 2 Millioner Fod.<br />
Sackville 5 1,507 » uden Opgave.<br />
Alene med Undtagelse af fra Miramichi har saaledes Skibningen været<br />
mindre end i foregaaende Aar. Tilbagegangen repræsenterer et Skibsrum af ca<br />
40,000 Tons.<br />
Om Exporten fra Provindsen Nova Scotia forligger ingen Beretning, men<br />
denne er hvad angaaer Trævarer overhovedet <strong>og</strong> altid af forsvindende Betydning,<br />
<strong>og</strong> hvad angaaer Skibningen fra det nedre Löb af St Lawrence, s<strong>om</strong> Saguenay,<br />
Sault au Cochon <strong>og</strong> Bersimis, angiver den förnævnte Statistik fra Toldkammeret,<br />
at denne har beskjæftiget 55 Skibe drægtig 29,726 Tons mod i<br />
<strong>Aaret</strong> 1878 62 Skibe ca 36,636 Tons.<br />
Angaaende Beholdninger for Vaarafskibning kan efter foreliggende Opgayer<br />
anföres Folgende.<br />
Quebec, s<strong>om</strong> ovenfor anfört <strong>og</strong> kan ansættes til henved 18 Millioner Fod<br />
Tömmer <strong>og</strong> ca 40,000 Pet. Std Planker.<br />
Three Rivers, ca 6,000 Std Planker, 3,000 Std Bord <strong>og</strong> Tömmer til ca<br />
40 Millioner Fod Skurlast.<br />
Miramichi, ca 55 Millioner superficielle Fod Skurlast.<br />
St John » 70<br />
St George )) 750 Pet. Std.<br />
Shediac » 1 Million sup Fod.<br />
Buctouche, » 200 Pet. Std.
90<br />
Bathurst, ca 4 Millioner sup Fod.<br />
Dalhousie, D 14<br />
Bersimis, )) 3 hi 3,500 Pet. Std.<br />
Escoumains <strong>og</strong> Sault au Mouton, ca 1,000 Pet. Std.<br />
River Ouelle, ca 1,600 Pet. Std..<br />
Cap St Ignace, » L500 »<br />
Price's mills<br />
Saguenayfloden <strong>og</strong> Tadousac ca 2,400 Pet. Std.<br />
Sault au Cochon » 450 »<br />
Metis <strong>og</strong> Matane »950 »<br />
St Th<strong>om</strong>as savner Opgave<br />
Det siste gjælder <strong>og</strong>saa hvad angaar Richibucto, fra hvilket Sted der<br />
berettes, at den störste Exportör er i Begreb med at fraflytte Stedet <strong>og</strong> overföre<br />
Forretningen til Miramichi. I Caraquette, Gaspe <strong>og</strong> Pugwash er ingen<br />
Beholdninger under Overvintring.<br />
Ovenanförte Beholdninger antages at kunne ansættes til at bestuve ca<br />
500,000 Tons Skibsrum, hvortil vil k<strong>om</strong>me Produktionen ved de forskjellige<br />
Sagbrug i Vinterens Lob <strong>og</strong> endelig, hvad der i en tidlig Del af Sæsonen<br />
vil blive tilfört fra Indlandet, hvor der fra flere Steder berettes <strong>om</strong> betydelige<br />
Beholdninger. Saaledes opgives Beholdningerne i Saginaw Distriktet i<br />
Michigan til 224,424,595 Fod, hvoraf d<strong>og</strong> vistnok kun en forholdsvis ringe<br />
Del vil söge Aflöb gjennem canadiske Havne.<br />
Betræffende Udsigterne for k<strong>om</strong>mende Sæson kan jeg kun henvise til<br />
min Skrivelse af 7de ds <strong>og</strong> videre anföre, at der senere intet er indtruffet, der<br />
bar nedstemt de lysere Forhaabninger <strong>om</strong> lönnende Forretninger. S<strong>om</strong> ovenfor<br />
anfört berettes <strong>om</strong> forskjellige Salg til fordelagtige Priser. Af den ovenfor<br />
nævnte Beholdning i Saginaw Distriktet, s<strong>om</strong> anfört 224,424,595 Fod,<br />
angives s<strong>om</strong> solgt 85,647,837 Fod mod kun 18,640,280 Fod af en Beholdning<br />
paa 247,572,383 Fod i <strong>Aaret</strong> 1878 <strong>og</strong> 23,511,666 Fod af en Beholdning paa<br />
245,935,522 i det foregaaende Aar, hvad er betegnende for det tilbagevendende<br />
Liv i Forretningerne. Fra Ottawa Distriktet angives Produktionen af Tömmer<br />
(Hugsten i Skovene), at ville overstige sistforlöbne Aars Hugst med ca 1 Million<br />
Stk. Bjælker, hvilket <strong>og</strong>saa er Udtryk for hvad der er gjældende i samtlige<br />
Skovdistrikter.<br />
Tabel B.<br />
Forskjellige statistiske Optegnelser betræffende norske <strong>og</strong> svenske Lastindtagender<br />
m. m. i nedennævnte Havne for Aarene 1876, 77, 78 & 79.<br />
Quebec.<br />
Aar. Tons Reg.<br />
Indtagende af Ophold i Havn<br />
skaaren Last i Gjennemsnitligi Dage pr 100<br />
er Ton Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1876 87,580. 158,029. 72,18. 2,56.<br />
1877 70,128. 125,586. 71,63. 2,54.<br />
1878 43,644. 81,141. 74,36. 2,44.<br />
<strong>1879</strong> 54,751. 100,331. 73,30. 2,54.
91<br />
Al Slags Last undtagen T<strong>om</strong>mer <strong>og</strong> »floated Deals» leveres frit<br />
Porten eller paa Rækken <strong>og</strong> tælles ind af Lægterfolkene, hvorimod Törnmer<br />
<strong>og</strong> ))floated Deals» afhentes <strong>og</strong> modtages iland. Laster under Arbeiderforeningens<br />
Regler, hvorved praktisk talt fremmede Skibe er afskaaret Benyttelse<br />
af sine Besætninger. Kontraktmæssig Ladningsudgift i siste Sæson<br />
varieret fra doll. 0,90 till doll. 0,45 pr Load Dimmer <strong>og</strong> fra doll. 1,00 till<br />
doll. 0,65 pr Std. Planker, med hvilke sistnævnte Priser Sæsonen afsluttedes.<br />
Ovrige Udgifter s<strong>om</strong> Toldbod, Lods, Forhaling i Havn, Bryggepenge <strong>og</strong> Lægterage<br />
forS Stuage kunne ansættes till 40 c. h 45 c. per Reg. Ton.<br />
St. Th<strong>om</strong>as, Cap. St. Ignace <strong>og</strong> River Ouelle.<br />
Aar.<br />
Indtagende afOphold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
Tons Reg. skaaren Last i i Dage pr 100<br />
per Ton Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1876 9,074. 16,838. 74,24. 4,1 3.<br />
..... 12,172. 22,490. 73,19. 3,49.<br />
1878___ _________ 11,352. 20,932. 73,73.<br />
<strong>1879</strong> 12,608. 23,599. 74,80. 3,65.<br />
Laster efter Behag med Besætningen alene eller Hjælp fra Land. Anker.<br />
pladsen navnlig ved River Ouelle temmelig aaben <strong>og</strong> Holdebunden mindre god-<br />
To Skibe drevet i Land ved St. Th<strong>om</strong>as i senere Aar. Udgifter, ei indbefatte.<br />
Hjælp ved <strong>og</strong> Stuvning af Lasten, kunne anslaaes til 20 c. à 25 e. per Reg. Tont<br />
Aar.<br />
Montreal.<br />
Tons Reg.<br />
Indtagende af<br />
skaaren Last i<br />
rrons Maal.<br />
Gjennemsnitlig<br />
per Ton Reg.<br />
1876 3,360. 5,761. 68,58.<br />
1877rn<br />
1878<br />
8,021. 13,935. 69,49.<br />
<strong>1879</strong> 635. 1,052. 66,27.<br />
Er <strong>og</strong> vil altid blive uden væsentlig Betydning for Trrelastexporten. I<br />
Betragtning af Ophold i Reiserne <strong>og</strong> Ubestemmeligheden af den væsentlige Udgift<br />
for Dampskibsslæbning kan Udgifterne ved at befare Stedet ei nærmere bestemmes,<br />
men antages et Fragttillæg af 7/6 A, 10/ pr Std over Quebeefragterne<br />
et passende Equivalent. Slæbning op <strong>og</strong> ned har i den senere Tid været faaet<br />
for doll. 300 4 doll. 350 for 6 à 800 Tons Fartöier. Ballastlosning kostbar<br />
<strong>og</strong> ubekvem undertiden langvarig <strong>og</strong> Bryggepenge under Lastning erlægges per<br />
Dag, hvorved Udgifterne, da Expeditionen ei altid er s<strong>om</strong> önskelig, kunne blive<br />
betydelig fordyrede. Laster med egen Besætning eller Hjælp fra Land efter<br />
Behag.<br />
Three Rivers.<br />
Aar.<br />
Indtagende af<br />
Tons Reg. skaaren Last i<br />
Tons Maal.<br />
Gjennemsnitlig<br />
er loll Reg.<br />
Ophold i Havn<br />
i Dage pr 100<br />
Tons Reg.<br />
1876 19,330. 35,417. 73,81. 2,70.<br />
1877 8,571. 15,426. 71,97. 1,93.<br />
1878 646. 1,163V,. 75,14. 4,00.<br />
<strong>1879</strong> 7,646. 14,747. 77,10. 2,3 7.<br />
Hosstaaende Ophold i Havn er uden Tvivl endel for kort da forskjellige<br />
Tilfælde er medtaget, hvori Skibene ere ank<strong>om</strong>ne uden Ballast <strong>og</strong> færdige for<br />
Lastning. Bekvemmeligheder ved Losning af Ballast angives nu tilstrækkelig
92<br />
under almindelige Omstændigheder, d<strong>og</strong> bör ethvert leilighedsvis Ophold eller<br />
Standsning i Quebec benyttes til pr Telegraf at undersöge Forholdene. Under<br />
senere Aars billige Dampskibsslæbning antages 2/6 à 5/- Fragttillæg over Quebecnoteringerne<br />
s<strong>om</strong> passende Equivalent. En af Udskiberne beregnede Skibene<br />
i sidste Sæson Lægterage af Stuagen soin brugeligt i Quebec, hvad hör paasees<br />
garderet imod ved Befragtningerne <strong>og</strong> Skibsförere anbefales, at være meget <strong>om</strong>hyggelige<br />
med forinden Afseiling at panse alt Regningskrav op- <strong>og</strong> afgjort, da de<br />
i andet Fald ere udsatte for Standsning <strong>og</strong> Arrest ved Admiralitets-Retten i<br />
Quebec. Tvende saadanne Tilfælde indtraf under siste Sæson, der foranledigede<br />
betydelige Udgifter.<br />
Saguenay River.<br />
indtagende af<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i<br />
Tons Maal.<br />
Ophold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
i Dage pr 100<br />
per Ton Reg.<br />
Tons Reg.<br />
1876 ...... 13,370. 25,597. 76,28. 3,3 6.<br />
1877 13,046. 24,795. 76,02. 3,16.<br />
1878 19,021. 36,378. 76,50. 2,83.<br />
<strong>1879</strong> 15,829. 29,589. 74,77. 3,3 7.<br />
Da det oftere hænder, at Ballasten eller en Del deraf losses ved Flodmundingen<br />
<strong>og</strong> för Indrapporteringen ved Vice Konsulatet, tör ei hellere her hosstaaende<br />
Ophold i Havn give et tilstrækkeligt Gjennemsnit eller Middelsophold.<br />
Lastning foregaar fra forskjellige Möllebrug (Sagbrug) dels ved Flodmundingen<br />
(Tadousac) <strong>og</strong> dels ved dennes Löb d<strong>og</strong> væsentlig ved Chicoutimi, 75 eng.<br />
Mile op. Dampskibsslæbning nödvendig <strong>og</strong> ei altid erholdelig uden Ophold.<br />
Laster efter Behag med eget Mandskab eller Hjælp fra Land. Ovrige Udgifter<br />
med Lods <strong>og</strong> Dampskib til Chicoutimi paaregnelig 70 C. pr Ton. Daglön<br />
er Doll. 1 pr dag. Stuverlön 25 C. pr Std. Lastepladsene ved Floden gode,<br />
derimod Tadousac maadelig. Ved Befragtning for Saguenay indbefattes ikke de<br />
ved St. Lawreneefloden beliggende Lastepladse Bergeron, Moulin Berade <strong>og</strong><br />
Black River, s<strong>om</strong> derimod indgaa under Befragtning for ))Price's Mills)), hvad<br />
<strong>og</strong>saa gjælder Stederne Metis <strong>og</strong> Matane paa Sydsiden <strong>og</strong> Sault au Cochon paa<br />
Nordsiden af Floden.<br />
Escoumaine,<br />
Aar. Tons Reg.<br />
Indtagende af<br />
skaaren Last i<br />
Gjennemsnitlig<br />
per ,<br />
Tons Maal.<br />
Ton Reg.<br />
1876._ ...... 2,914. 5,358. 73,50.<br />
Ophold i Havn<br />
i Dage pr 100<br />
Tons Reg.<br />
4,5 2.<br />
Ankerpladsen nahen fra Ost gjennem Syd till S. V., men Holdebunden<br />
angives god <strong>og</strong> saavidt bekjendt intet Uheld indtruffet. Udskibningen været<br />
standset men nu under Gjenoptagning. Laster efter eget Behag med egen<br />
Besætning alene eller med Hjælp fra Land. Övrige Udgifter smaa <strong>og</strong> vil<br />
dækkes med mindre end 10 C. per Ton.<br />
Sault au Cochon.<br />
Indtagende afOphold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
Aar. Tons Reg. skr.aren Last i i Dage pr 100<br />
per Ton Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1876__________ 1,992. 3,736. 75,02. 4,99.<br />
1877 2.662. 5,073. 76,23. 3,67.<br />
1878_ ______ 2,284. 4.254. 74„50. 3,59.<br />
<strong>1879</strong> 3,631. 6,626. 73,00. 3,23.
93<br />
Samme Bemærkninger s<strong>om</strong> ovenfor, hvilket <strong>og</strong>saa gjcelder det nærliggende<br />
Sault au Mouton, hvor <strong>og</strong>saa Export siges under Gjenoptagning.<br />
Bersimis.<br />
Indtagende af<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i<br />
Ophold i Ilion<br />
Gjennemsnitlig<br />
er Ton Reg.<br />
Tons Maal.<br />
i Dage pr 100<br />
Tons Reg.<br />
1876._ _______ 2,403. 4,806. -, 80,00. 5,12.<br />
1877 6,461. 11,447. 70,87. 3,80.<br />
1878 ......... 2,531. 4,579. 72,33. 4,55.<br />
<strong>1879</strong> 4,142. 7,025. 67,8-7. 4,30.<br />
Samme Bemærkninger s<strong>om</strong> ovenfor. Forskjellige Klager været hört <strong>om</strong><br />
utilstrækkeligt Antal Pramme til Udbringelse af Lasten, naar flere Skibe under<br />
samtidig Lastning.<br />
Metis & Rimouski.<br />
Indtagende afOphold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i i Dage pr 100<br />
per Ton Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1876____ _____ 1,525. 3,180. 83,41. 4,79.<br />
1877 -- -3,400. 3,400. 6,044. 71,11. 5,08.<br />
1878 4,238. 8,568. 80,86. 3,32.<br />
6,207. 11,076. 71,38. 3,51.<br />
Hosstaaende Optegnelser gjælder hovedsagelig for Rimouski i den förste<br />
Del af Terminen, hvor nu Exporten er ophört <strong>og</strong> overgaaet til Metis, hvor Udgifter<br />
<strong>og</strong> Lasteforholde - s<strong>om</strong> ovenfor. Ankerpladsen aaben for N.Olig, Nordlige<br />
<strong>og</strong> N. Vestlige Vinde <strong>og</strong> bör söges undgaaet i Höstterminen.<br />
Matane.<br />
Aar.<br />
Indtagende afOphold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
Tons Reg. skaaren Last i i Dage pr 100<br />
per Ton Reg.<br />
Tons Marti. Tons Reg.<br />
1876 942. 1,836. 77,96. 4,99.<br />
1877 2,956. 5,349. 72,38. 3,7 4.<br />
1878 2,012. 3,515. 69,96. 3,1 4 .<br />
<strong>1879</strong>___ 2,214. 4,224. 76,33. 5,1 3 .<br />
Samme Bemærkninger s<strong>om</strong> . for Metis, hvilket <strong>og</strong>saa gjælder de nærliggende<br />
Steder Targis <strong>og</strong> Blanche River.<br />
Magdalen River.<br />
Sagmöllen nedlagt <strong>og</strong> Exporten ophört siden <strong>Aaret</strong> 1877, men siges<br />
under Gjenoptagning. Samme Bemærkninger s<strong>om</strong> for Metis <strong>og</strong> Matane, kun er<br />
Ankerpladsen mere beskyttet mod N.V. men mere aaben mod Ost <strong>og</strong> 0.5.0.<br />
Gaspé.<br />
Kum en Ladning aarlig afskibet siden 1877. Klages over daarligt Indtagende<br />
<strong>og</strong> sen Expedition. Udmærket Havn velskikket for Ordre eller Fragtslutning.<br />
Little Pabos <strong>og</strong> Great Pabos.<br />
Enkelte Udskibninger fundet Sted fra disse Steder, der ere beliggende paa<br />
en aaben Kyst, hvor Ankerpladsen er aaben for N.O.lige, Ostlige, Sydlige <strong>og</strong><br />
Vinde indtil S.V.
94<br />
Dalhousie.<br />
Indtagende af<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i<br />
Tons Maal.<br />
1876 8,235.<br />
1877• 2,772. 5,157.<br />
1878 3,111. 5,768.<br />
<strong>1879</strong> 4,581. 8,510.<br />
Gjennemsnitlig<br />
per Ton Reg.<br />
74,41.<br />
7 4,1 6.<br />
74,3 1.<br />
Ophold i Havn<br />
i Dage pr 100<br />
Tons Reg.<br />
4,9 2.<br />
3,9 9.<br />
4,2 6.<br />
4,7 8.<br />
Udskibningen foregaar hovedsagelig fra Stederne New. Mills, Benjamin<br />
River <strong>og</strong> Jaquet River beliggende 15 till 25 eng. Mile udenfor Dalhousie paa<br />
den sydlige Kyst af Bay de Chaleurs, hvor Ankerpladsen tör ansees betryggende,<br />
indtil Höstterminen vel indtraadt. Lasten modtages i Land i Flaader <strong>og</strong> bringes<br />
til Siden for Skibets Regning. Udgifter, deri indbefattet sædvanlig givelp til<br />
Indladning tör ansættes til Doll. 0,65 C. A, 70 C. pr Ton.<br />
Bathurst.<br />
Indtagende af Ophold i Havn<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i Gjennemsnitligi Dage pr 100<br />
er Ton Reg.<br />
Tous Maal. Tons Reg.<br />
1876 463. 969. 83,91.<br />
1877 865. 1,650. 76,16. 3,1 9.<br />
1878 ______ . _____ 6,394. 11,628. 72,74. 3,70.<br />
<strong>1879</strong>___ 5,308. 9,731. 7 3.3 3. 4,44.<br />
Laster i Bugten, der er en Arm af Bay de Chaleurs <strong>og</strong> hvor<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent<br />
de samme Bemærkninger gjælder s<strong>om</strong> ovenfor. Ombordbringelse af Lasten angivet<br />
at koste 90 C. pr Std. <strong>og</strong> övrige Udgifter at andrage er 20 Cents pr<br />
Reg. Ton.<br />
Caraquette.<br />
Indtagende afOphold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i i Dage pr 100<br />
per Ton Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
<strong>1879</strong> _________ 3,202. 6,097. 76,16. 4,9 4.<br />
Havnen vel beskyttet <strong>og</strong> betryggende samt let adk<strong>om</strong>melig, men Ankerpladsen<br />
trang for större Skibe (700 till 1000 Tons) for hvilke Stedet forresten<br />
er bekvemt <strong>og</strong> velskikket. Ballastpladsen er ved Öen Caraquet er 5 Miles (eng.)<br />
fra Lastepladsen. Ladninger leveres frit til Siden i Lægtere. Kontraktnaessig<br />
Ladningsudgift Doll. 0,80 h Doll. 1,00 pr Pet. Std, eller Stuverlön er Doll.<br />
0,15 pr Std <strong>og</strong> Arbeidere Doll. 1,00 t't 1,20 pr Dag. Ordinære Udgifter forövrigt<br />
tör ansættes till er 10 Ct pr Ton Reg.<br />
Mirarnichi.<br />
lndtagende afOphold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i i Dage pr 100<br />
I Ton Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1876 61,176. 115,725. 75,67.<br />
187765,946. 121,067. 73,43. 3,82.<br />
1878._________.... 73,912. 133,412. 72,20.392.<br />
<strong>1879</strong>_ 74,225. 139,888. 75,33. 4,31.
95<br />
Kun velskikket for Skibe af 18 heist 19 Fods Dybgaaende. Större<br />
Skibe maa afvente Spring da undtagelsevis indtil 22 Fod paa Barren. Ladningen<br />
modtaget paa Brygge <strong>og</strong> almindelige Indladningsudgifter i <strong>1879</strong> Doll.<br />
1.20 pr Std. Ovrige Udgifter deri indbefattet Lods <strong>og</strong> Dampskibsassistance<br />
tör paregnes dækket med Doll. 0,50 C pr Ton. Ved Befragtninger bör paasees,<br />
at den bestemte Lastetid indtages i Certepartiet, hvorved Standsning for<br />
Ordre ved Chatham <strong>og</strong> derved foranlediget Ophold <strong>og</strong> Udgifter vil undgaaes<br />
<strong>og</strong> ligesaa bör söges indtaget Bestemmelse <strong>om</strong>, at Last, der leveres fra n<strong>og</strong>en<br />
anden Lasteplads end den, hvortil Skibet ved Ank<strong>om</strong>sten blev henvist, skal leveres<br />
frit ved Siden.<br />
Tracadie Tabusintac.<br />
Fra begge disse Steder beliggende paa den aabne Kyst nordenfor Miramichibugten<br />
finder <strong>og</strong>saa enkeltvis n<strong>og</strong>en Udskibning Sted. Begge bör d<strong>og</strong> saa<br />
meget s<strong>om</strong> muligt undgaaes navnlig i Höstmaanederne <strong>og</strong> forinden al Drivis er<br />
forsvundet <strong>om</strong> Vaaren. Udgifter ville være indskrænkede til den sædvanlige<br />
Hospitalsafgift 2 C pr Ton <strong>og</strong> Indladningsudgifter. Det förstnævnte Sted bör<br />
navnlig seges undgaaet, s<strong>om</strong> stærkt befængt med Spedalskhed.<br />
Richibucto.<br />
Indtagende af<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i<br />
Tons Maal.<br />
Gjennenisnitlig<br />
per Ton Reg.<br />
Ophold i Havn<br />
i Dage pr 100<br />
Tons Reg.<br />
1876 4,214. 8,399. 79,70. 6,47.<br />
1877 4,806. 9,494. 79,02. 6,73.<br />
1878 7,118. 13,904. 78,00. 7,12.<br />
<strong>1879</strong> _________ 8,462. 16,127. 76,22. 6,36.<br />
Kun velskikket for Skibe af indtil 14 Fods Dybgaaende. Större Dybgaaender<br />
maa k<strong>om</strong>pletere paa Red, der er meget aaben <strong>og</strong> farlig, foranledigende<br />
Ophold <strong>og</strong> Udgifter. Ordinære Ladningsudgifter i Havn angives 80 C a 90<br />
C pr Petg Std. <strong>og</strong> övrige Udgifter at kunne anslaaes til 30 C a 40 C pr Ton.<br />
Buctouche.<br />
Indtagende af G;ennemsnitii, Ophold i Havn<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i j b i Dage pr 100<br />
per Tons Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1877 764. 1,502. 78.6 4. 5.39.<br />
1878 947. 6.55.<br />
<strong>1879</strong>___ ______ 1,348. 2,640. 78,34. 6,22.<br />
Kun velskikket for Skibe af indtil 13 Fods Dybgaaende. Större Dybgaaender<br />
maa k<strong>om</strong>pletere paa Red. Ladning leveres frit til <strong>og</strong> fra Siden <strong>og</strong> ordinære<br />
Ladningsudgifter angives til 65 C a 80 C i Havnen <strong>og</strong> 90 C paa Reden<br />
alt pr Std. Övrige Udgifter vil dækkes med 10 C pr Ton.<br />
Cocagne.<br />
Har været besögt af forskjellige norske Skibe <strong>og</strong> kan i det Væsentlige<br />
ligestilles med Buctouche. Kun antages er 1 Fod mere Vand paa Barret.<br />
Hvis ikke der<strong>om</strong> Bestemmelse i Certepartiet beregnes Skibene Udgifterne med<br />
Omflaadning af Lasten <strong>og</strong> for Udbringelse af hvad der leveres paa Reden.
96<br />
Shediac.<br />
. .<br />
Indtagende af Ophold i Havn<br />
Gjennemsnitlig<br />
Aa<br />
r. Tons Rea skaaren Last i i Dage pr 100<br />
per Tons Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1876,276. 7,495. 70,11. 4,9 2.<br />
1876 --- ------ -7,830. 14,611. 74,64.4.94.<br />
1878 12,295. 23,203. 74,67. 5,8 3.<br />
<strong>1879</strong> 8,984. 17,282. 76,90. 6,66.<br />
Ankerpladsen ved Point du Chéne aaben for NO. Ost <strong>og</strong> OSO. Vind <strong>og</strong><br />
kun skikket for Skibe af mindre Dybgaaende, da der kun er 17 Fod Vand<br />
paa lavt Vande med <strong>om</strong>trent 3 Fods Stigning til Höivande. Storm fra NO.<br />
<strong>og</strong> Ost vil sætte dygtig Rulling ind. Ladninger leveres i Almindelighed til<br />
Siden med en Udgift for Skibene af 50 C pr Std. Almindelig Ladningsudgift<br />
for Stuvning etc. i Sæsonen <strong>1879</strong> 75 C pr Std. Ovrige Udgifter tör paaregnes<br />
dækkede med 15 C pr Ton.<br />
Bay Verte & Shinimicas.<br />
Begge aabne Rede beliggende östlig af Shediac <strong>og</strong> s<strong>om</strong> i senere Aar har<br />
været besögt af forskjellige norske Skibe. Udgifterne ville være indskrænkede<br />
til 2 C pr Ton udenfor den til Lastningen benyttede Assistance. Begge Steder<br />
burde saavidt muligt undgaaes <strong>og</strong> navnlig udenfor den allerbeste Aarstid.<br />
Pugwash.<br />
Indtagende af<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i<br />
Tons Maal.<br />
Ophold i Havli<br />
Gjennemsnitlig i page pr 100<br />
per 'fons Reg. , Ions Reg.<br />
1876 731. __. 6,16.<br />
1877 1,000. — — 3,28.<br />
1878___ _________ 2,288. .._,... ____ 4,27.<br />
<strong>1879</strong> 4,009. 7,829. 78,36. 5,06.<br />
Barhavn kun velskikket for Skibe op til 18 Fods Dybgaaende (22 Fod<br />
paa Barren ved Springs Höivande). Ladning i senere Aar leveres frit til<br />
Siden. Ordinær Ladningsudgift pr Accord 90 C pr Std <strong>og</strong> ivrige Udgifter Or<br />
paaregnes dækkede med 10 C pr Ton.<br />
Wallace, Tatamagouche <strong>og</strong> Pictou.<br />
Beliggende östlig af Pugwash er uden Betydning for Trælastexporten.<br />
Förstnævnte <strong>og</strong> sistnævnte gode Barhavne velskikkede for Skibe af 19 <strong>og</strong> 21<br />
Fods Dybgaaende, hvorimod Ankerpladsen ved Tatamagouche er aaben Red. Pictou<br />
har Betydning s<strong>om</strong> Kulexportsted <strong>og</strong> s<strong>om</strong> den eneste Havn ved St Lawrencebugten,<br />
hvor der er Anledning til Reparation af Bundskade.<br />
Halifax.<br />
Indtagende af<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i<br />
Tons Maal.<br />
Gjennemsnitlig<br />
per Tons Reg.<br />
1876 2,191. 4,357. 79,54.<br />
1877___ ______ 1,721. 3,432. 79,71.<br />
1878 3,933. 7,107. 72,28.<br />
<strong>1879</strong>_______ 622. 2,566. 77,58.<br />
Ophbld i Havn<br />
i Dage pr 100<br />
Tons Reg.
97<br />
Ladninger leveres frit til Siden. Ordinær Ladningsudgift under Kontrakt<br />
80 C h 90 C pr Std. Övrige Udgifter indbefattet Dampskibsassistance til Forhaling<br />
i Havn tör paaregnes dækkede med 10 C per Reg. Ton. Anledning<br />
til Skibsreparation.<br />
Endel Trmexport finder <strong>og</strong>saa Sted fra forskjellige andre Havne paa<br />
Nova Scotias öst <strong>og</strong> SO. Kyst s<strong>om</strong> Morea River, Lisc<strong>om</strong>b, Sheet Harbour, Ship<br />
Harbour <strong>og</strong> Morquodoboit nordenfor Halifax samt Prospect, St Margarets Bay,<br />
Malone Bay <strong>og</strong> Harbour, Lunenburg, La Heve River, Liverpool, Jardan River<br />
<strong>og</strong> andre men kun ganske undtagelsesvis <strong>og</strong> af höist indskrænket Betydning.<br />
Koutumelig leveres overalt Ladningerne frit til <strong>og</strong> fra Siden. Ogsaa fra Stederne<br />
Baddeck <strong>og</strong> Whyolic<strong>om</strong>ah ved Bras D'Or Lake Cap Breton 6 finder undtagelsevis<br />
Træexport Sted, ligeledes af höist indskrænket Betydning.<br />
St. John.<br />
Indtagende af Ophold i Havn<br />
Gjennemsnitli g<br />
Aar. Tons Reg. skaaren Last i i Dage pr 100<br />
per Tons<br />
Reg.<br />
Tons Maal. Tons Reg.<br />
1876 ______ 10,100. 20,781. 82,30. 4,00.<br />
1877 11,971. 23,732. 79,30. 5,50.<br />
1878 ______ 14,402. 26,696. 74,12. 3,29.<br />
<strong>1879</strong> 16,438. 31,965. 76,73. 3,99.<br />
Ordinær Ladningsudgift pr Accord ved Slutning af Sæsonen <strong>1879</strong> 40 C<br />
50 C pr Std. Övrige Udgifter tör paaregnes dækkede med 30 C hi 35 C pr<br />
Ton Reg. deri ei indbefattet Dampskibsslæbning ind eller ud, der <strong>om</strong> benyttet<br />
koster 4 C pr Ton for ballastede <strong>og</strong> 6 C pr Ton for lastede Skibe. Da ingen<br />
fast Koutume er gjældende for Ladningsleverance frit til Siden, er det nödvendigt<br />
at paase, at der<strong>om</strong> indtages fast Bestemmelse i Certepartiet. Den under<br />
en Storm for en Tid tilbage ödelagte Havnedæmning er endnu ikke tilbörlig<br />
udbedret. Angaaende Expeditionshurtighed skriver Vice Konsulen i Brev af<br />
2O/ 1880: ))We claim to be second to none where a Stevidore's gang do all<br />
the work, but where crews are employed we loose all control.»<br />
Fra övrige Havne ved Fundy Bugten savnes Optegnelser <strong>og</strong> disse, blandt<br />
hvilke s<strong>om</strong> af n<strong>og</strong>en Betydenhed kan nævnes Musquash, St Andrews, St Stephens<br />
<strong>og</strong> St George, have i de senere Aar, saavidt bekjendt, ei været besögt af<br />
norske eller svenske Skibe. Betræffende Udgifter skriver Vice-Konsulen i St<br />
George, at disse under Benyttelse af Stuver <strong>og</strong> Arbeidsfolk fra Land ved Indladningen<br />
maa anslaaes til er Doll 1,5o pr Std alt iberegnet.<br />
Quebec (Canada) den 29 Januar 1880.<br />
W. A. Schwartz.<br />
(Uddrag af Aarsberetning for <strong>1879</strong> til den Norske Regjerings Departement<br />
for det Indre.)<br />
Fortegnelsen over de til Distriktet i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>ne norske Fartöier<br />
udviser, i Modsætning til foregaaende Aar, et Besög af<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Spfart. 7
98<br />
<strong>1879</strong>. 1878.<br />
Antal. Tons. Antal. Tons. K. Læster.<br />
Quebec ........... _______ 146 94,846 116 62,827 10,68872<br />
Montreal _ 13 7,223 17 5,591 1,126<br />
Three Rivers __ _____ 10 7,646 1 633 ___<br />
Saguenay _ 24 12,318 31 . 18,450<br />
Sault au Cochon 3 1,658 4 _ 1,105 V,<br />
Bersimis ___ ______ ___ ______ ___ 7 4,142 3 5771/1<br />
Rimouski 7 5,070 7 ___ 2,0671/2<br />
Matane 3 1,369 4 671 1,204<br />
Gaspé . _________________ ______ 1 384 1', 314<br />
Dalhousie ___ ____________ ..__ 9 4,581 5 3,111<br />
Bathurst 10 5,308 9 ____ 3,119<br />
Caraquet 6 3,202 .._.._ ____. -<br />
Miramichi 139 67,391 141 71,093 .___<br />
Richibucto 23 8,122 17 ____ 3,472<br />
Buctouche 3 986 2 - 469<br />
Shediac 21 9,005 26 11,812 ____<br />
Pugwash 6 2,886 4 2,290 -<br />
Pictou 3 1,362 ____ - ____<br />
St John 31 15,912 23 4,654 4,755<br />
Sydney 8 3,961 5 ____ 1,078<br />
Halifax 16 5,632 14 ___ 1,324<br />
Yarmouth ___ - 1 ___ 1321/<br />
Tilsammen 489 265,004 430 187,601 30,975V2<br />
I samme Tid var Distriktet besögt af 37 svenske Skibe med Drægtighed<br />
33,675 Tons mod i <strong>Aaret</strong> 1878 19 Skibe <strong>og</strong> 13,679 Tons.<br />
Blandt Ank<strong>om</strong>sterne vare 13 fra andre Steder i Distriktet <strong>og</strong> 40 fra fremmede<br />
Lande, drægtig tillsammen 27,913 Tons lastede <strong>og</strong> opseilede en Bruttofragt<br />
stor ct 11,030. Samtlige Skibe afgik med Last <strong>og</strong> en beregnet Fragt<br />
af tilsammen L 352,720 br Stig mod i 1878 indgaaende Fragter L 7,790,<br />
<strong>og</strong> Udgaaende ti 367,102 br Stig. Uagtet saaledes det norske Flag var repræsenteret<br />
med et Merantal af 49 Skibe <strong>og</strong> er 16,000 Tons end i det foregaaende<br />
Aar, var d<strong>og</strong> de opseilede Fragter större i dette (t 14 hi 15,000 br<br />
Sag), en Bilge af de i siste Sæson til det Yderligste reducerede Fragtsatser. En<br />
större Del heraf tör d<strong>og</strong> vistnok anses s<strong>om</strong> indvundet igjen, dels i lavere<br />
Hyrer <strong>og</strong> billigere Udstyrsbekostninger, dels i paa flere Steder i Distriktet<br />
reducerede Indladningsudgifter. Navlig gjeelder dette for de Skibe, der have<br />
besögt Hovedstationen, hvor Reduktionen i Indladningsudgifter vil andrage ca<br />
Doll. 20,000 mod tidligere Aars Priser, men <strong>og</strong>saa i Miramiehi <strong>og</strong> St John<br />
vil de i denne Udgiftspost opnaaede Besparelser andrage betragtelige Belöb.<br />
Besöget var, s<strong>om</strong> vil sees af' Ovenstaaende, fordelt paa Hovedstationen<br />
med 146 <strong>og</strong> Vicekonsulsstationerne med 343 mod i <strong>Aaret</strong> 1878 henholdsvis<br />
116 <strong>og</strong> 314, <strong>og</strong> viser saaledes for begges Vedk<strong>om</strong>mende Fremgang, hvad<br />
er saa meget mere glædeligt, da Exporten af Distriktets Stapelartikel Trælast,<br />
der led under de alleruheldigste Konjunkturer, var i Tilbagegang <strong>og</strong> mindre end i<br />
flere foregaaende Aar.
99<br />
Matrosers Böntning. Om end dette Uvæsen for det hele Distrikt har<br />
holdt sig ved <strong>om</strong>trent det samme Standpunkt s<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong> 1878, saa viser der<br />
sig d<strong>og</strong> en anden <strong>og</strong> for Hovedstationen ufordelagtigere Fordelning, der<br />
rimeligvis maa söge sin nærmeste Grund i den ved Flodpolitiets Bestyrelse ved<br />
Sæsonens Begyndelse indtraadte Forandring, nærmere <strong>om</strong>handlet i min Skrivelse<br />
af 7de ds <strong>og</strong> hvorpaa jeg skal lade mig det være magtpaaliggende, at henlede<br />
vedk<strong>om</strong>mende Autoriteters Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
Forholdet stiller sig saaledes:<br />
Distriktet 0.50 Desertioner pr 1000 Tons mod i 1878 0.47<br />
Hovedstationen 0. 7 6 » 0. 5 1<br />
Vicekonsulaterne 0.3 6 »0.46<br />
Særlig beklageligt er det store Antal Hjemmeforhyringer, i hvilken Henseende<br />
Forholdet stiller sig saaledes:<br />
Distriktet ______ 0.23 Desertioner pr 1000 Tons mod i 1878 0.08<br />
Hovedstationen 0.30 » »0.04<br />
Vicekonsulaterne 0.2 0D » »0.14<br />
Dette Forhold söger vel sin nærmeste Grund i det saa höi Grad forögede<br />
Antal Skibe direkte ank<strong>om</strong>ne fra Norge <strong>og</strong> de for Söfolkene saa betydeligen<br />
reducerede Hyrer. ........<br />
<strong>Handel</strong>. Den i flere tidligere Beretninger <strong>om</strong>handlede Konsignation af<br />
norske Fyrstikker hertil afvikledes i <strong>Aaret</strong>s förste Kvartal <strong>og</strong> med et for vedk<strong>om</strong>mende<br />
Fabrik yderst bedröveligt Resultat. Ved offentlig Auktion opnaaedes<br />
kun 21 et. pr Gros for Sikkerhedsstikkerne frigjort med en Told af 17 1/2<br />
% af Fakturaprisen. Kjöberne synes ei hellere at ville höste n<strong>og</strong>en Fordel af<br />
Affæren. Efter hvad der blev mig for kort Tid tilbage berettet, er der til<br />
Dato kun disponeret n<strong>og</strong>le Smaapartier med n<strong>og</strong>en Avance, <strong>og</strong> de sidde fremdeles<br />
inde med den störste Del af Partiet med kun liden Udsigt til snar <strong>og</strong><br />
fordelagtig Realisation. Om n<strong>og</strong>en anden med de forenede Riger foregaaet<br />
<strong>Handel</strong>s<strong>om</strong>sætning foreligger intet.<br />
..■■•■ ........<br />
Quebec (Canada) den 4 Februar 1880.<br />
A. W. Schwartz.<br />
(Indberetning til den Norska Regjerings Departement for det Indre).<br />
Mod Forventning indeholder den idag udk<strong>om</strong>ne officielle Gazette Opgaver<br />
for December 1VIaaned betræffende Distriktets Export <strong>og</strong> Import, <strong>og</strong> tillader jeg<br />
mig derfor at give nedensstaaende Oversigt deraf, s<strong>om</strong> Supplement til min Skrivelse<br />
af 29de f. M.<br />
Exporten er fordelt over folgende Hovedprodukter <strong>og</strong> Klasser:<br />
Af BjergværkerDoll. 905,718, mod i <strong>Aaret</strong> 1878 Doll. 1,639,578<br />
D Fiskerierne ...... » 6,097,342, D » » 6,429,979<br />
D Skovbrug » 14,064,108, » » » 15,273,420<br />
» Dyreriget ____ » 16,109,383, » » 13,411,877
100<br />
Af Agerbrug Doll. 21,740,182, mod i <strong>Aaret</strong> 1878 Doll. 19,092,903<br />
» Manufakturer » 2,640,810, » » 3,636,775<br />
Forskjellige Artikler 477,048, » D 381,789<br />
Tillsammen af Canadisk<br />
Produkt Doll. 62,034,591, )1 » » » 59,866,321<br />
Videre Penge <strong>og</strong> ædle<br />
Metaller D 1,101,839, » D 763,139<br />
<strong>og</strong> fremmede Produkter<br />
» 11,420,379, » » » 8,346,670<br />
Tilsammen Export Doll. 74,556,809, D D D Doll. 68,976,130<br />
Det vil heraf sees, at Forholdet for de forskjellige Klasser stiller sig væsentlig<br />
forskjellig for det hele Aar fra, s<strong>om</strong> angivet i min ovennævnte Skrivelse,<br />
for <strong>Aaret</strong>s 11 Maaneder. Udskibningsværdierne sees saaledes at være aftagne,<br />
fra hvad de andr<strong>og</strong> i <strong>Aaret</strong> 1878:<br />
for Bjergværkerne med ca Doll. 730,000<br />
• Fiskerierne » » » 330,000<br />
» Skovbrug » » » 1,210,000<br />
• Manufakturer D 1,156,000<br />
hvorimod foröget<br />
for Produkter af Dyreriget med ca 1,700,000<br />
» Agerbrug » 2,650,000<br />
» forskjellige Artikler 90,000<br />
Med Hensyn til den tilsyneladende stærke Tilbagegang i Exportværdien af<br />
Manufakturvarer bemærkes, at den i ovenstaaende Tabel for saadanne i <strong>Aaret</strong><br />
1878 angivne Sum Doll. 3,636,775 <strong>og</strong>saa <strong>om</strong>fatter Værdien af de i samme<br />
Aar til fremmede Lande solgte Skibe, s<strong>om</strong> forrige Aars Tabeller opgiver til<br />
Doll. 833,759, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> ei viser sig under n<strong>og</strong>en særskilt Post i Tabellerne<br />
for <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>. Overhovedet overstiger Exportværdien af canadiske Produkter<br />
Udskibningsværdien i 1878 med ca Doll. 2,170,000. Dertil k<strong>om</strong>mer en<br />
foröget Export af Penge <strong>og</strong> ædle Metaller (alt fremmed Produkt) af ca Doll.<br />
340,000 <strong>og</strong> af andre fremmede Varer med ca Doll. 3,080,000. Den samlede<br />
Eport har saaledes <strong>om</strong>fattet en foröget Værdie af ca Doll. 5,590,000.<br />
Importværdien af toldbehandlede Varer angives:<br />
for <strong>Aaret</strong> til ........ Doll. 65,901,905, mod i 1878 Doll. 82,776,931<br />
,<strong>og</strong>Toldintraderne andr<strong>og</strong> D 12,716,067.1 2 » » 11,779,967.23<br />
'<strong>og</strong> viser saaledes en Tilbagegang i Importværdi af ca Doll. 16,900,000 med<br />
en foröget Indtægt i Toldintrader af ca Doll. 940,000. Balancen mellem Distriktets<br />
Export af egne Produkter <strong>og</strong> Importværdien af toldbehandlede Varer<br />
vil derefter andrage for <strong>Aaret</strong> Doll. 3,867,814 i Canadas Disfavör mod i <strong>Aaret</strong><br />
1878 Doll. 22,910,610, medens Balancen mellem sistnævte Værdier <strong>og</strong> Værdien<br />
af den hele Export stiller sig med Doll. 3,074,225 i Canadas Favör mod<br />
i <strong>Aaret</strong> 1878 Doll. 8,219,122 den modsatte Vei.<br />
. Det er saaledes vistnok utvivls<strong>om</strong>t, at Landet har gjort et stærkt Skridt<br />
fremad i Retning af sundere Tilstande, til et bedre Forhold mellem Forbrug<br />
<strong>og</strong> Produktivitet.<br />
-W. A. Schwartz.
101<br />
Quebec (Canada) den 3 Marts 1880.<br />
(Indberetning til den Norske Regjerings Departement for det Indre.)<br />
Ved, s<strong>om</strong> anfört i min Aarsberetning for forrige Aar, at have henledet<br />
vedk<strong>om</strong>mende Autoriteters Opmærks<strong>om</strong>hed paa det beklagelige Faktum, at Römningerne<br />
fra norske Skibe i de sidste Aar atter har været i Tiltagende, er jeg<br />
hos Forhyringskontorets <strong>og</strong> Flodpolitiets Funktionærer bleven mödt med den<br />
Paastand, at dette for en væsentlig Del er begrundet i, at vore Skibsförere<br />
ganske undlade at afgive uopholdelig Melding, naar Desertion indtræffer, en<br />
Melding, anföres der, s<strong>om</strong> aldrig undlades af britiske Skibsförere, <strong>og</strong> hvor det<br />
oftere skal være lykkes at pagribe Römningsmændene <strong>og</strong> bringe dem <strong>om</strong>bord<br />
igjen, hvilket i höi Grad vanskeliggjöres, mar Melding ikke uopholdelig indlöber.<br />
Hvorvidt denne Beskyldning overhovedet eller i n<strong>og</strong>en udstrakt Grad<br />
medförer Sandhed, savner jeg enhver Anledning til at bedömme, men kan ikke<br />
tilbageholde den Bemærkning, at der oftere vises en höi Grad af Slaphed <strong>og</strong><br />
Utilböielighed til at benytte sig af de Midler, Lovgivnigen tilbyder til Desertörers<br />
Paagribelse, for ikke at <strong>om</strong>tale de Tilfælde, hvor der aabent forklares,<br />
at man intet vil gjöre. Overhovedet er det en vanskelig Sag at dömme i dette<br />
Forhold, da Tilfælde oftere indtræffe, hvori det saavel fra Skipperens s<strong>om</strong> Rederens<br />
Standpunkt er önskeligt <strong>og</strong> fordelagtigt at fremkalde Desertion, s<strong>om</strong> f.<br />
Ex. ved paaviselig Udygtighed eller Modvillighed til at udföre sine Tjenester,<br />
Sygd<strong>om</strong>me, paadragne ved egen Bröde, medens eller oftere end<strong>og</strong> forinden<br />
Vedk<strong>om</strong>mende er k<strong>om</strong>men i Skibets Tjeneste, eller ligefrem Opsætsighed udvist<br />
under Reisen over Söen, men ikke af saadan Natur, at den indgaar under<br />
den mellem de forenede Riger <strong>og</strong> Storbritannien afsluttede Traktat angaaende<br />
Udleverelse af Forbrydere, Forseelser, der ere i höi Grad nedbrydende for Disciplinen,<br />
<strong>og</strong> s<strong>om</strong> det maa holdes en Skibsförer tilgode, <strong>om</strong> han benytter sig<br />
af ethvert Middel for at söge forebygget gjentaget under en ny Reise. Imidlertid<br />
er der <strong>og</strong>saa paa den anden Side Tilfælde, hvor Skibsförere vise en absolut<br />
Pligtforsömmelse ved ikke med Iver <strong>og</strong> Energi at paakalde <strong>og</strong> benytte<br />
de Midler, Lovgivningen tilbyder til Römningsmænds Paagribelse, <strong>og</strong> der turde<br />
derfor vistnok være Grund til at henstille til Overveielse, hvorvidt ikke en<br />
eller anden Foranstaltning burde gribes til Indskjærpelse deraf eller til Paatale<br />
ved bevislig Pligtforsömmelse.<br />
W. A. Schwartz.<br />
Quebec (Canada) den 14 April 1880.<br />
(Indberetning til den Norske Regjerings Departement for det Indre.)<br />
I Forbindelse med min Skrivelse af 3die forrige Maaned, betræffende den<br />
i sistforlöbne Aar atter tiltagne Römming fra vore Skibe, seer jeg mig sat i<br />
det ubehagelige Tilfælde at maatte oplyse, at denne (den tiltagne Römning),<br />
ifölge en paa Marinedepartementets Foranstaltning foretagen Undersögelse<br />
synes blot at gjaelde vore Skibe, ikke britiske, fra hvilke det viser<br />
sig, at Desertioner i flere Aar har været i stadig <strong>og</strong> vedvarende Aftagende.<br />
Om dette for vore Skibe beklagelige Forhold for n<strong>og</strong>en Del kan skyldes dels
102<br />
forbigaaende <strong>og</strong> dels andre Aarsager, saas<strong>om</strong> de i afvigte Aar ved Hjemmeforhyringerne<br />
gjældende lave Hyrer <strong>og</strong> Etableren af et skandinavisk Værtshus ved<br />
Begyndelsen af forrige Sæson, er ikke godt at have n<strong>og</strong>en bestemt Mening <strong>om</strong>,<br />
men under enhver Omstændighed er det af dobbelt Vigtighed at tage under<br />
Overveielse <strong>og</strong> bringe i Anvendelse ethvert Middel, der staar til Raadighed for<br />
at indskrænke dette Uvæsen. Jeg skulde derfor bede henstillet til Rederiernes<br />
<strong>og</strong> Skibsförernes Overveielse ved Forhyringer at söge indfört kontraktmæssig<br />
Bestemmelse <strong>om</strong>, at ingen Udbetaling af Hyre sker til n<strong>og</strong>en af Besætningen<br />
under Ophold hersteds eller n<strong>og</strong>en anden Havn inden Distriktet. Mangen Skibsförer<br />
har vist Erfaring nok <strong>om</strong>, at det netop er efter Udbetaling eller Oppebæren<br />
af Hyre, at Römning har fundet Sted.<br />
Mexico.<br />
Vera Cruz den 31 januari 1880.<br />
W. A. Schwartz.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Distriktet besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 339 tons och af 2 norska <strong>om</strong><br />
tillsammans 671 tons, ingen direkt handelsförbindelse egde rum med de Förenade<br />
rikena. De svenska och norska fartyg s<strong>om</strong> besöka distriktet anlöpa i allmanhet<br />
Laguna de Terminos och Minatitlan för att lasta adlare traslag.<br />
Aden den 15 februari 1880.<br />
Britiska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
F. M. Petersen.<br />
Aden anlöptes under år <strong>1879</strong> af 5 norska ångfartyg <strong>om</strong> tillsammans 4,882<br />
tons, samtliga k<strong>om</strong>mande från och gående till utrikes ort.<br />
<strong>Handel</strong>n har repat sig betydligt i Ostindien, tack vare den senaste höstens<br />
till så val mangd s<strong>om</strong> beskaffenhet goda skörd. Till följd haraf finna också<br />
fiera ångfartyg anvandning i dessa farvatten, och är tillgången på frakter från<br />
Indien till Europa god samt fraktsatserna lönande. Frakterna vexla nu mellan<br />
40 och 50 sh. mot halfva detta belopp föregående Etr., s<strong>om</strong>maren <strong>1879</strong> -voro<br />
frakterna andft lagre, vexlande mellan 10 och 20 sh. pr ton.
103<br />
S<strong>om</strong> Aden endast har betydelse sås<strong>om</strong> kolplats för de fartyg s<strong>om</strong> ga,<br />
mellan Europa och Ostindien, är platsen helt och hallet beroende af handeln<br />
mellan dessa trakter. Utförseln från Aden bestod under förlidet år sås<strong>om</strong> vanligt<br />
af den angränsande traktens produkter sås<strong>om</strong> kaffe, hudar, gummi, dr<strong>og</strong>er<br />
III. m. ; införseln bestod dels af b<strong>om</strong>ullsväfnader och andra manufakturvaror från<br />
Europa, dels af spanmål från Ostindien.<br />
Victoria (Hongkong) den 31 januari 1880.<br />
Y. Eisen.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til den Norske Regjerings Departement for det Indre.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar<br />
af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Udlandet med Ladning<br />
Fra )) afgik ti » » »<br />
» » » » » i Ballast<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra » med Ladning<br />
» » » » » i Ballast<br />
Fra » afgik til » med Ladning<br />
» 0 » » » i Ballast<br />
4 svenske Fartöier dr. 1,489 Tons<br />
2 » » p 788 »<br />
2 » » 0 744 »<br />
10 norske » » 6,293 »<br />
i » 0 » 1.003 »<br />
5 » » » 4,022 »<br />
— 7 » » » 3,691 »<br />
<strong>Handel</strong>en i norske <strong>og</strong> svenske Produkter har i <strong>1879</strong> været temmelig betydelig.<br />
Direkte er Intet tilfört fra de forenede Riger, alt er k<strong>om</strong>met over<br />
London, Hamburg <strong>og</strong> Antwerpen.<br />
I svensk Jern er nu betydelig Fremgang i Pris at bemærke, nemlig fra<br />
3,80 doll. til 4,60 pr picul. <strong>og</strong> anslaaes Omsætningen til circa 2,000 tons.<br />
Dette er imidlertid kun tilnærmelsesvis, da ingen Kontrol her bliver fört med<br />
Indförsler <strong>og</strong> Udförsler.<br />
Af Tændstikker skal være <strong>om</strong>sat over 15,000 Kister til fra 23 doll. til<br />
43 doll. pr Kiste. En stor Del af de indförte Tændstikker ere imidlertid<br />
fabrikerede i Tydskland <strong>og</strong> Belgien <strong>og</strong> det er derfor vanskeligt at sige hvormange<br />
af de indförte Varer ere ægte <strong>og</strong> uægte.<br />
I svensk Staal har der kun været en ubetydelig Forretning, men Prisen<br />
har hævet sig til 4 doll. pr tub eller Dank af 112 R.<br />
Svensk Tjære er kun bleven indfört af Forbrugere.<br />
Stokfisk er ikke indfört i store Kvantiteter, da Japan <strong>og</strong> Amerika nu<br />
forsyner Chineserne med en stor Del af denne Vare. Prisen er temmelig regelmæssig<br />
<strong>og</strong> har varieret fra 8 til 9 picul af 133 R.<br />
Indförselen saals<strong>om</strong> Udförselen har i det Hele været gunstig.<br />
Af Exporter findes ingen i Hongkong. The, Kane], Sukker <strong>og</strong> andre<br />
chinesiske Produkter blive kun indförte her for atter strax at blive udförte.<br />
Skibsfarten tegnede i Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> til at blive lidet lönnende.<br />
Kystfragterne hævede sig imidlertid ved Foraarets Begyndelse <strong>og</strong> holdt sig temmelig<br />
godt til Efteraaret.
104<br />
Hjemfragterne vare derimod lave til Efteraaret. Naar Januar- <strong>og</strong> December-Hjemfragterne<br />
sammenlignes stille disse sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
iste Januar <strong>1879</strong>. 31 December <strong>1879</strong>.<br />
Til London:<br />
Seilskib 22 sh. 6 d. 42 sh. 6 d.<br />
Dampskib 35 sh.<br />
Til New-York :<br />
60 sh. h 70 sh.<br />
Sejlskib 15 sh. 32 sh. 6 d.<br />
Svensk Dampskib »Vega» ank<strong>om</strong> hertil i Oktober fra det nordlige Sibirien<br />
<strong>og</strong> Japan <strong>og</strong> seilede videre til Labuan.<br />
H. Klær.<br />
Port Louis (Mauritius) den 23 januari 188 0 .<br />
(Årsberätteise för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo under dr <strong>1879</strong> 2 <strong>om</strong> 1,167 tons med last<br />
och 2 <strong>om</strong> 601 tons i barlast, alla från utrikes ort, 4 <strong>om</strong> 1,649 tons afgingo<br />
med last -och 3 <strong>om</strong> 1,226 tons i barlast, alla likaledes till utrikes ort.<br />
Intet norskt fartyg ank<strong>om</strong> under året till distriktet, men 1 <strong>om</strong> 748 tons<br />
s<strong>om</strong> qvarlåg från föregående dr, afgick med last till utrikes ort.<br />
Japan.<br />
Yokohama den 31 december <strong>1879</strong>.<br />
W. II. B. Wilson.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Det enda svenska fartyg s<strong>om</strong> besökte hamnen under det tilländagångna<br />
året var Vega, ank<strong>om</strong>mande den 2 september efter fullbordad nordostpassage<br />
och afgående den 11 oktober til Hi<strong>og</strong>o. Intet norskt fartyg besökte hamnen.<br />
Nagasaki den 1. januari 11880.<br />
van der Pols.<br />
(Arsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ä,rendena.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte hamnen under det förflutna, året; 1 norskt<br />
fartyg <strong>om</strong> 582 tons ank<strong>om</strong> i barlast från Hongkong och afgick med last till<br />
utrikes ort.<br />
A. Redarlier.
Shanghai den 10 augusti <strong>1879</strong>.<br />
105<br />
Kina.<br />
(Årsbertittelse för 1878 till K<strong>om</strong>merskollegium.)'<br />
I.<br />
De Förenade rikenas skeppsfart in<strong>om</strong> detta konsulsdistrikt utgjordes under<br />
det förflutra året af . 19 klareringar af svenska fartyg, med en sammanlagd<br />
drägtighet af 5,833 tons, nämligen 9 inklareringar <strong>om</strong> 2,763 tons (deraf 6 <strong>om</strong><br />
1,842 tons med last) och 10 utklareringar <strong>om</strong> 3,070 tons (deraf 4 <strong>om</strong> 1,228<br />
tons med last) emot 30 klareringar <strong>om</strong> 9,847 tons under det nästföregående<br />
året - samt 31 klareringar af norska fartyg till en sammanlagd drägtighet af<br />
24,532 tons, nämligen 15 inklareringar <strong>om</strong> 12,129 tons (deraf 14 <strong>om</strong> 11,855<br />
tons med last) och 16 utklareringar <strong>om</strong> 12,403 tons (deraf 8 <strong>om</strong> 5,108 tons<br />
med last) - emot 21 klareringar <strong>om</strong> 8,862 tons dr 1877.<br />
Af nämnda antal klareringar under det sistförflutna året hafva endast 15<br />
svenska och 4 norska galt resor mellan distriktets hamnar samt Hongkong, hvaremot<br />
samtliga de öfriga vant för andra router, nämligen:<br />
inklareringar fran Japan 2 svenska och 13 norska fartyg,<br />
D Siam 1 norskt fartyg,<br />
utklareringar för Japan 2 svenska och 11 norska fartyg,<br />
D Java ............ 2 norska fartyg,<br />
tillsammans 31 klareringar.<br />
Denna skeppsfart har vant mellan Shanghai och vice konsulsstationerna<br />
sdlunda fördelad:<br />
Svenska fartyg.<br />
Till o. fran Shanghai<br />
» v. kons.-stationerna<br />
Norska fartyg.<br />
Summa<br />
Till o. från Shanghai<br />
v. kons.-stationerna<br />
Summa<br />
Ank<strong>om</strong>na fartyg. I Afgangna fartyg.<br />
Med last. Ibarlast. Summa. Med last. I barlast.<br />
e-t-<br />
F.'..,<br />
Tillsammans svenska och<br />
Tons.<br />
P>.<br />
'-',<br />
EL<br />
,-3<br />
ig<br />
Q.<br />
... ..<br />
4<br />
EL Tons. E.<br />
Summa.<br />
Tons. ,-,.. Tons. ',-<br />
E_, E. Tons.<br />
3 921 - - 3 921 1 307 2 614 3 921<br />
3 921 3 921 6 1,842 3 921 4 1,228 7 2,149<br />
6 1,842 3 921 9 2,763 4 1,228 6 1,842 10 3,070<br />
11 11,033 - - 11 11,033 4 4,012 7 7,021 11 11,033<br />
3 822 1 274 4 1,096 4 1,096 1 274 5 1,370<br />
14 11,855 1 274 15 12,129 8 5,108 8 7,295 16 12,403<br />
Dorska fartyg 50, med drägtighet 30,365 tons.<br />
DI. M. Cust<strong>om</strong>s Returns)) för det förflutna året upptager de Förenade<br />
rikenas skeppsfart till 53 fartyg <strong>om</strong> 29,728 tons.<br />
Ink<strong>om</strong> först efter afslutandet af förra argangen.
Svenska fartyg.<br />
(1 <strong>om</strong> 307 tons.)<br />
Ank<strong>om</strong>na från<br />
Afgiingna till<br />
Summa<br />
Norska fartyg.<br />
(2 <strong>om</strong> 1,277 tons.)<br />
Ank<strong>om</strong>na från<br />
Afgångna till<br />
Summa<br />
Kinesiska hamnar<br />
och Hongkong.<br />
Andra orter. Summa.<br />
Med last. I barlast. Summa. Med last. I barlast. Summa. Med last. I barlast.<br />
, !.<br />
g, d.-<br />
.'<br />
7-• P<br />
4 1,228 3 921<br />
4 1,228 4, 1,228<br />
,'' '<br />
i; 0<br />
, P<br />
274 -- -- 1<br />
548 1,274 3<br />
7 2,149<br />
8 2,456<br />
274<br />
822<br />
106<br />
Ofvanstående antal klareringar hafva gjorts af ett svenskt segelfartyg <strong>om</strong><br />
307,23 tons (19 klarer.) samt ett norskt <strong>om</strong> 274 tons (9 klarer.), äfvens<strong>om</strong><br />
ett norskt ångfartyg <strong>om</strong> 1,003,8 tons (22 klarer.). - Detta fartyg, »Haakon<br />
Adelsten» från Bergen, dr det första ångfartyg under norsk flagg, s<strong>om</strong> besökt<br />
Kina, samt det andra af de Förenade rikenas, då svenska ångfartyget »August<br />
Leffler» under åren 1873 och 1874 gjorde Atskilliga resor i denna del af veriden.<br />
Nämnda tre fartyg hafva under årets lopp äfven besökt Hongkong, hvarest,<br />
enligt uppgift af de Förenade rikenas konsul derstädes, för öfrigt den svenska<br />
skeppsfarten vant representera,d af ytterligare två segelfartyg med en drägtighet<br />
af 790 tons, och den norska af tre, likaledes segelfartyg, <strong>om</strong> 1,516 tons.<br />
De tre svenska fartygen, <strong>om</strong> tillsammans 1,097 tons, hafva i Hongkong<br />
gjort 5 inklareringar <strong>om</strong> 2,013 tons och 4 utklareringar <strong>om</strong> 1,681 tons (alit<br />
med last) eller tillsammans 9 klareringar <strong>om</strong> 3,694 tons - emot 5 <strong>om</strong> 1,565<br />
tons det foregående året -- och de 5 norska fartygen, med en samlad dragtighet<br />
af 2,793 tons, hafva inklarerats 7 ganger med 4,729 tons (deraf 6 <strong>om</strong><br />
4,271 tons med last) och utklarerats 6 ganger med 4,383 tons (deraf endast<br />
1 <strong>om</strong> 1,003 med last), tillsammans 13 klareringar <strong>om</strong> 9,182 tons - emot 6<br />
<strong>om</strong> 4,938 tons år 1877. Af dessa inklareringar i Hongkong hafva endast 2<br />
(ett svenskt och ett norskt fartyg) gält ank<strong>om</strong>st från kinesisk hamn, hvaremot<br />
de öfriga vant för ank<strong>om</strong>st från Saigon (3 fartyg), Annam och Australien<br />
(hvartdera 2 fartyg), samt Europa, Manila och Japan (hvartdera 1 fartyg).<br />
Intet fartyg har från Hongkong afgått direkt till Kina. 2 hafva utklarerats<br />
for Annam, 2 for Borneo och 2 för Japan, samt af de öfriga 3 till Manila,<br />
Saigon och Singapore, hvarjemte ett fartyg icke uppgifvit sin destinationsort<br />
(klarering i barlast).<br />
De uti hamnkaptenens i Hongkong årsrapport förek<strong>om</strong>mande uppgifterna<br />
<strong>om</strong> de Förenade rikenas skeppsfart derstädes öfverensstämma i det närmaste<br />
med de har meddelade (svenska inklareringar 5 <strong>om</strong> 2,007 tons, utklareringar<br />
4 <strong>om</strong> 1,675 tons; norska inklareringar 7 <strong>om</strong> 4,519 tons, utklareringar 6 <strong>om</strong><br />
4,102 tons.<br />
Fördelningen af de Förenade rikenas skeppsfart på Kina och Hongkong<br />
radian kustfarten å enn samt öfriga router a andra sidan utvisas af följande<br />
öfversigt:<br />
År 1878. Shanghai konsulsdistrikt.<br />
,'`<br />
tr;<br />
,<br />
22<br />
--<br />
8 2,456 7 2,14915 4,605 2<br />
132<br />
65<br />
Ton,<br />
614<br />
--<br />
11,581.<br />
4,560<br />
,.. y<br />
g ,S<br />
,<br />
-- --<br />
23614<br />
1 4274<br />
7 3 7,021<br />
;, -<br />
E.- Ton.<br />
,<br />
2 614<br />
2 614<br />
14 11,855<br />
13 11,581<br />
E Ton,<br />
6 1,842<br />
4 1,228<br />
14 11,855<br />
8 5,108<br />
,.. y<br />
a,s,<br />
, P<br />
3 921<br />
6 1,842<br />
,-<br />
Summa.<br />
f„ Ton,<br />
,<br />
9 2,763<br />
10 3,070<br />
614 2 614 4 1,228 10 3,070 9 2,763 19 5,833<br />
1 274<br />
8 7,295<br />
15 12,129<br />
16 12,403<br />
3 822 1 274 4 1,096 19 16,141 8 7,295 27 23,436 22 16,9631 9 7,569 31 24,532<br />
, deraf 2 s<strong>om</strong> klarerat för Japan. 2 från Japan. 3 till Japan. 4 från Bangkok. 5 4 till Japan,<br />
t ill Batavia. 6 samma fartyg s<strong>om</strong> afgick till Hongkong med innehafvande laddning, utan att i<br />
kinesisk hamn lossa eller lasta.
Svenska fartyg.<br />
(3 <strong>om</strong> 1,097 tons.)<br />
Ank<strong>om</strong>na från<br />
Afgångna till<br />
Summa<br />
Norska fartyg.<br />
(5 <strong>om</strong> 2,793 tons.)<br />
Ank<strong>om</strong>na från<br />
Afgångna till<br />
Summa<br />
1 07<br />
Az 1878. Hongkong.<br />
Kinesiska bamnar. Andra orter. Summa.<br />
Med last. I barlast. Summa. Med last. I barlast.<br />
.3<br />
1 i<br />
1 307<br />
- -<br />
1 307<br />
1 3274<br />
- -<br />
4. 3<br />
FT 1g<br />
- -<br />
- -<br />
- -<br />
-- -<br />
- -<br />
4> :;3<br />
Et, Li<br />
1 307<br />
- -<br />
1 307<br />
1 274<br />
- -<br />
4><br />
E- Tous.<br />
VI 1,706<br />
42 . 1,681<br />
8<br />
5 4<br />
1 6<br />
3,387<br />
3,997<br />
1.003<br />
?...<br />
:A:<br />
s<br />
- -<br />
- -<br />
= -<br />
In 528<br />
5 7 3,380<br />
Summa. Med last. I barlast. Summa.<br />
„:,.. .. : Tons.<br />
4 1,706<br />
4 1,681<br />
8 3,387<br />
6 4,525<br />
6 4,383<br />
..•<br />
f: Tons.<br />
5 2,013<br />
4 1,681<br />
9 3,694<br />
6 4,271<br />
1 1,003<br />
s<br />
i' ,- 6.<br />
- -<br />
-<br />
- -<br />
1 528<br />
5 3,380<br />
ilTons.<br />
5 2,013<br />
4 1,681<br />
9 3,694<br />
7 4,799<br />
6 4,383<br />
1 274 - 1 274 6 5,000 6 3,908 12 8,908 7 5,274 6 3,908 13 9,182<br />
från Annam (2), Saigon och Australien 2 till Annam (2) och Borneo (2). 3 detta fartyg, s<strong>om</strong><br />
ank<strong>om</strong>mit med last frail Bangkok till Swatow, beordrades derifrån till Hongkong med samma laddfling<br />
mot tilläggsfrakt, utan att i Swatow lossning eller lastning egde rum. , från Saigon (2), Hamburg,<br />
Japan och Australien. 5 från Manila. till Singapore. tillJapan (2), Manila och Saigon.<br />
Sås<strong>om</strong> de insända skeppsförteckningarne utvisa, har beloppet af de utaf<br />
svenska fartyg, vid ank<strong>om</strong>st till distriktets hamnar, under arets lopp förtjenta<br />
bruttofrakter utgjort mex. doll. 9,683 för 6 resor med last, samt af de för<br />
4 resor med last af samma fartyg från nämnda hamnar stipulerade bruttofrakter<br />
mex. doll. 7,868. Da, likväl af sistnämnda belopp doll. 5,968 för<br />
resor, s<strong>om</strong> ändats m<strong>om</strong> distriktet, dro under det förra beloppet inbegripna, har<br />
hela fraktförtjensten af det enda svenska fartyg, s<strong>om</strong> besökt distriktet, endast<br />
uppgått till mex. doll. 11,583 eller (h. 3 sh. 9 d.) ct 2,171,16 sten. (för 7<br />
resor med last mellan olika hamnar).<br />
Motsvarande förtjenta bruttofrakter för de norska fartygen uppgingo till<br />
mex. doll. 42,029 för 15 resor med last, och stipulerade bruttofrakter för<br />
samma fartyg till mex. doll. 8,535 fn. 9 resor med last, hvaraf likväl doll.<br />
2,850, för två resor s<strong>om</strong> ändats m<strong>om</strong> distriktet, äfven äro under ank<strong>om</strong>stfrak- •<br />
ternas belopp upptagne, hvadan hela beloppet af den norska skeppsfartens<br />
bruttoförtjenst för aret in<strong>om</strong> detta distrikt vant mex. doll. 47,714 eller (enligt<br />
nämnda kurs) I: 8,946,7 sten. för 22 resor med last mellan olika hamnar.<br />
De af svenska fartyg för resor med last till och från Hongkong under<br />
årets lopp förtjenta och stipulerade bruttofrakter hafva, förut<strong>om</strong> ett ofvan beräknadt<br />
belopp af doll. 1,900 för en resa från Chefoo, uppgått till mex. doll.<br />
9,342 eller t. 1,768,10 sten. för 7 resor med last (af hvilka en resa, ))round.<br />
charter» h doll. 2,600 likväl icke hunnit under året fullbordas). - Motsvarande<br />
fraktbelopp för norska fartygs resor med last till och fran samma hamn,<br />
till antalet 6 - med frånräkning af en resa, med rislast fran Bangkok, via<br />
Swatow, °eh motsvarande fraktbelopp doll. 2,200, s<strong>om</strong> är ofvan under Kinafarten<br />
upptaget - hafva tillsammans utgjort mex. doll. 22,743 eller L 4,264<br />
sterl. (alit efter samma kurs s<strong>om</strong> ofvan beräknats).<br />
Sammanlagda fraktförtjensten af de Förenade rikenas skeppsfart pa Kina<br />
och Hongkong under det förflutna året har således belupit sig till (brutto)<br />
mex. doll. 91,472 eller (t 17,151 sterl., hvilket belopp vant sålunda fördeladt<br />
Indian de särskilda fartygen:<br />
1) Ett svenskt fartyg <strong>om</strong> 307,23 tons, s<strong>om</strong> vid årets början fans qvarliggande<br />
i Swatow, har med last gjort
108<br />
4 resor mellan kinesiska hamnar fraktförtjenst doll. 8,168,<br />
2 D från Japan till kinesisk hamn D D 1,515,<br />
1 resa från kinesisk hamn till Hongkong ________ D D 1,900,<br />
Summa fraktförtjenst doll. 11,583,<br />
hvarefter detsamma vid årets slut från sistnämnda hamn afgick till Borneo, befraktadt<br />
fir tur och retur (s. k. »round charter») till mex. doll. 3,000, en befraktning<br />
s<strong>om</strong> kunde beräknas k<strong>om</strong>ma att upptaga något öfver 3 månaders tid.<br />
Samma fartyg har dessut<strong>om</strong> gjort i barlast 2 resor från Japan till Kina<br />
och 4 resor mellan kinesiska hamnar, i alit 8 resor med last (inberäknadt<br />
sista resan från Hongkong) och 6 i barlast, med 19 klareringar i distriktets<br />
hamnar, 2 å Formosa och 2 i Hongkong. — Fraktförtjensten har vant (brutto)<br />
Mira doll. 1,000 i månaden.<br />
2) Ett svenskt fartyg <strong>om</strong> 458,44 tons har gjort, alit med last,<br />
1 resa från Saigon till Hongkong fraktförtjenst doll. 1,100,<br />
2 resor från Hongkong till Quinhon och<br />
2 D Quinhon till Hongkong (retur)<br />
D 3,700,<br />
1 resa från Hongkong till Labuan D » 2,600,<br />
Summa fraktförtjenst doll. 7,400.<br />
Sistnämnda resa, hvarför fartyget lemnade Hongkong den 25 november,<br />
var dock först fullbordad och ofvannämnda fraktbelopp intjenadt vid fartygets<br />
etterk<strong>om</strong>st till Hongkong den 16 februari innevarande dr. — Med antagande af<br />
den under det förftutna året intjenta andelen af sistnämnda frakt till dollars<br />
1,144, har detta fartygs bruttoförtjenst fur 6 resor, under en tid af <strong>om</strong>kring<br />
7 månader, vant doll. 5,944 eller <strong>om</strong>kring doll. 849 i mdnaden.<br />
3) Ett svenskt fartyg <strong>om</strong> 332,35 tons ank<strong>om</strong> till Hongkong den 21 november<br />
med kol från Australien, hvarför i frakt erhölls L 381 eller (à, 3 sh.<br />
9 d.) mex. doll. 2,032. Fartyget förblef i Hongkong till årets slut.<br />
4) Ett norskt Angfartyg <strong>om</strong> 1,003,8 norska tons (enligt engelskt mätebref<br />
904,97 tons) ank<strong>om</strong> till Hongkong den 5 mars, och har, inberäknadt denna<br />
resa, under årets lopp med last gjort<br />
2 resor från Saigon till Hongkong<br />
11 » Japan till Shanghai<br />
4 D D Shanghai till Japan<br />
1 resa D Japan till Hongkong<br />
D D Hongkong till Singapore<br />
fraktförtjenst doll. 8,657,<br />
D 35,954,<br />
D 1,210,<br />
D 2,946,<br />
3,300,<br />
Tillsammans 19 resor, mex. doll. 52,067.<br />
Samma fartyg har i sammanhang härmed gjort 9 resor i barlast, nämligen<br />
2 från Hongkong till Saigon och Japan, och 7 från Shanghai till Japan, med<br />
i alit 22 klareringar m<strong>om</strong> detta konsulsdistrikt och 6 i Hongkong. — Bruttoförtjensten<br />
för <strong>om</strong>kring 10 månaders fart har således utgjort mex. doll. 5,200<br />
pr månad.<br />
5) Ett norskt fartyg <strong>om</strong> 274 tons, vid årets början qvarliggande i Amoy,<br />
har sedermera under årets lopp med last gjort<br />
2 resor från Amoy till Java fraktförtjenst doll. 4,000,<br />
1 resa från Bangkok till Hongkong via Swatow D 2,200,<br />
1 D D Japan till hamn i Kina D 1,500,
109<br />
1 resa mellan kinesiska hamnar fraktförtjenst doll. 1,200,<br />
1 D (»round charter») från Amoy till Formosa<br />
och Yokohama, samt tillbaka till Amoy 1,650,<br />
Tillsammans fraktförtjenst mex. doll. 10,550,<br />
för 9 resor mellan olika hamnar, der lossning eller lastning skett. Fartyget<br />
har dessut<strong>om</strong> gjort 1 resa i barlast frail Hongkong till Japan, eller i allt, så<br />
vidt har at- bekant, under årets lopp 10 resor mellan olika hamnar med 9<br />
klareringar m<strong>om</strong> detta konsulsdistrikt, 2 å Formosa och 2 i Hongkong. —<br />
Bruttoförtjensten pr månad har vant doll. 879.<br />
6) Ett norskt fartyg <strong>om</strong> 572 tons ank<strong>om</strong> till Hongkong med last af<br />
styckegods från Hamburg, hvarför fraktförtjensten var L 1,000 eller mex. doll.<br />
5,333, och afgick åter i barlast, fraktsökande till Manila.<br />
7) Ett norskt fartyg <strong>om</strong> 416 tons ank<strong>om</strong> till Hongkong vid medlet af<br />
december med kol frail Australien, hvarför i frakt erhölls t. 470 eller mex.<br />
doll. 2,506, och qvarldg i nämnda hamn vid årets slut.<br />
8) Ett norskt fartyg <strong>om</strong> 528 tons ank<strong>om</strong> till samma hamn i februari,<br />
fraktsökande, från Manila samt afgick åter i barlast utan uppgifven destinationsort,<br />
efter nära en månads vantan utan resultat. — Man hade antagligen<br />
raknat på att kunna erhålla en hemfrakt, då fartyget i det hela, likas<strong>om</strong> det<br />
ofvan under N:o 6 upptagna, var för stort för kustfarten, sardeles för Newehwang-<br />
eller Tientsin-traden.<br />
För jemförelsens skull får jag har nedan meddela en öfversigt af de Förenade<br />
rikenas skeppsfart på Kina under de sistförflutna 10 åren, enligt »I. M.<br />
Cust<strong>om</strong>s Returns» för de sarskilda åren:<br />
År 1869 100 klareringar <strong>om</strong> 23,746 tons.<br />
D 1870 195 » 49,226<br />
1871 218 45,844<br />
• 1872 209 50,346<br />
D 1873 131 » 29,368<br />
1874 77 D 22,507<br />
» 1875 ______ 63 23,373 D<br />
D 1876rn 114 36,347<br />
D 1877 54 » D 19,635 D<br />
» 1878 53 29,728<br />
Dessa siffror torde väl icke vara i alla afseenden fullt korrekta, men aro<br />
alltid tillrackliga att utvisa hvilken ringa andel de Förenade rikena hafva i den<br />
stora fraktmarknad, s<strong>om</strong> har ar öppen för utlandska fartyg — under det sist-<br />
förflutna året uppgick den endast till något mer an 1/<br />
af dess tontal<br />
och flagon utsigt till en forandring till det battre finnes icke, oaktadt gynsammare<br />
konjunkturer utan tvifvel snart dro att förvanta än de s<strong>om</strong> vant herskande<br />
under de sista 5 h 6 Lien, med mindre än att vi har erhålla en sarskild flotta,<br />
s<strong>om</strong> helt och ballet egnas åt den kinesiska och narliggande marknader, samt<br />
en stam af skeppare och styrman s<strong>om</strong> utbildas för denna trade. Och detta<br />
skulle visst icke kräfva några nya eller betydande anstrangningar från vara<br />
skeppsrederiers sttla, dd vi hafva mer an tillrackligt både af fartyg och folk<br />
fullt lampliga för en sådan anvandaing, <strong>om</strong> an antalet–torde vara jemförelsevis
110<br />
ringa af fartyg s<strong>om</strong> passa för traden på aflägsnare lander, sådan denna hittills<br />
bedrifvits. Det är endast fråga <strong>om</strong> att sända ut fartyg hit med den bestämda<br />
afsigten att stanna pa kusten, och att underkasta sig risken af dåliga konjunkturer<br />
för att vara i stand att draga fördel af de bättre da sådana inträffa,<br />
under det att den traditionela metoden i det hela vant, att fartyg utsändas<br />
på långväga expeditioner för ett par, högst tre år, att söka sig <strong>om</strong>kring fran<br />
den ena fraktmarknaden till den andra, veriden rundt, alit s<strong>om</strong> befalhafvarens<br />
tycke eller <strong>om</strong>döme, eller båda i forening bjuda. Det gäller i våra dagar,<br />
äfven på fraktfartens <strong>om</strong>råde, att välja och träffa sin specialitet <strong>om</strong> man vill<br />
bringa den till något. — De lattnader s<strong>om</strong> med afseende på här rådande egend<strong>om</strong>liga<br />
förhållanden kunna vara erforderliga från det offentligas sida med afseende<br />
på en efter <strong>om</strong>ständigbeterna modifierad tillämpning af gällande reglementen<br />
angående skeppsfarten, torde utan svårighet kunna beredas, så snart<br />
nödvändigheterna deraf träda i dagen.<br />
De Förenade rikenas skeppsfart m<strong>om</strong> detta konsulsdistrikt har således under<br />
det förflutna firet, med afseende på antalet af klareringar, förblifvit vid<br />
samraa låga siffra s<strong>om</strong> dr 1877, ehuru drägtigheten vant <strong>om</strong>kring 50 procent<br />
större, hvilket likväl endast haft sin grund i det betydliga tontalet af ett enda<br />
fartyg. Ofvanstående uppgifter <strong>om</strong> de enskilda fartygens verksamhet under<br />
året torde iikväl utvisa att, <strong>om</strong> än vinsten icke på langt när vant densamma<br />
s<strong>om</strong> man vant van att af skeppsfarten beräkna, densamma dock, i förhållande<br />
till de svåra tider s<strong>om</strong> sedan fiera dr herskat öfver hela verldsmarknaden,<br />
på alla <strong>om</strong>råden, icke vant så alldeles att förakta, samt att fraktförtjensterna<br />
i det hela alltid vant mer än tillräckliga att betäcka fartygens <strong>om</strong>kostnader.<br />
Frakterna hafva, öfverhufvudtaget, likas<strong>om</strong> under fiera foregående år vant<br />
temligen låga, hvilket likväl icke vant något hinder för skeppsfartens ökade<br />
liflighet, i det att densamma äfven för det sistförflutna året fortfarande utvisar<br />
en icke obetydlig ytterligare utveckling bade med afseende på antalet af klareringar<br />
och den totala drägtigheten.<br />
Fran Shanghai till London hafva frakterna för angfartyg under årets lopp<br />
varierat mellan L 3 5 sb. och L 1 5 sh. (pr ton af 40 kub.-fot). I slutet<br />
af januari nedgingo dessa frakter från L 3, hvarmed året började, till L 2<br />
10 sh. och, i februari, till ,t 2 5 sh.. hvarvid det förblef till medlet af april,<br />
då de åter stigit till L 3, en notering s<strong>om</strong> sedermera varade till början af<br />
juni, da högsta frakten för året noterades med t. 3 5 sh.; under den följande<br />
månaden eller till den 6 juli erhölls Y. 2 à Y, 2 10 sh., och derefter, till<br />
början af augusti, Y, 1 15 sh. à Y. 2 5 sh., hvarefter noteringarne gradvis<br />
Rill° till ct 1 15 sh. à L 2, ct 1 10 sh. à L 1 15 sh., och vidare vid medlet<br />
af september t, 1 5 sh. h Y, 1 10 sh., samt i bkirjan af oktober L 1 5 sh.<br />
(årets lägsta notering); vid medlet af sistnämnda månad noterades åter L 2,<br />
men sedermera intill medlet af november endast 1!, 1 10 sh., hvarpå fiter en<br />
stigning inträdde till L 2 och under de sista 14 dagarne af december Y, 2<br />
5 sti. För segelfartyg (pr ton <strong>om</strong> 50 fot) stodo samma frakter under årets<br />
första tre månader till Y, 2, men step i april och maj till Y. 2 5 sh. I juni<br />
noterades L 1 15 sh. à R, 2 5 sh., och <strong>om</strong>kring den 1 juli L 1 15 sh.<br />
2 10 sh. (årets högsta notering), hvarefter ct 2 erhöllos under följande tre<br />
veckor och derpå under 14 dagars tid L 1 15 sh.; efter början af augusti och<br />
intill årets slut var noteringen endast L 1 10 su.<br />
•Newyork-frakterna hafva varit, för ångfartyg (pr ton <strong>om</strong> 40 fot): vid årets<br />
början L 3, <strong>om</strong>kring den 1 juli Y., 3 10 sh. (b<strong>og</strong>st) och sedermera under tre
111<br />
veckors tid L 3 à (t 3 10 sh., hvarefter i augusti noterades t, 2 10 sh.,<br />
första hälften af september L 2 à L 2 10 sh., och sedan intill den 3 oktober<br />
Rs 1 15 sb. h R, 2 5 sh., men efter sistnämnda datum intill årets slut endast<br />
Rs 1 10 sh. — och, för segelfartyg (likaledes pr ton <strong>om</strong> 40 fot): från årets<br />
början intill den 20 juli ck, 2, med undantag af 14 dagars tid <strong>om</strong>kring den 1<br />
februari och en motsvarande period <strong>om</strong>kring den 1 mars, då noteringen endast<br />
var L 1 15 sh., samt tiden från den 22 juni till den 6 juli, då frakten var<br />
högst L 2 h L 2 5 sh., hvarefter årets lägsta notering förek<strong>om</strong> vid slutet af<br />
nämnda månad (k, 1 2 sh. 6 d. à, L 1 5 sh., hvilken sistnämnda siffra sedernaera<br />
förblef gallande intill årets slut.<br />
Nämnda frakter för ångfartyg hafva gält s. k. »occasional steamers», hvaremot<br />
de för de reguliera ångfartygslinierna vant både högre och mera stadiga.<br />
— För de eugelska postångfartygen, tillhörande det af allmänna medel subsidierade<br />
))Peninsular and Oriental Steam Navigation C<strong>om</strong>pany», s<strong>om</strong> hvarje andra<br />
vecka expedierar ett fartyg från Shanghai till London och från London till<br />
Shanghai, hafva raterna vant: för silke, till London, Sh'ai Tls 3, och till Newyork<br />
Tis 4,50 pr eng. cwt, oförändradt under hela året, samt för thé och annan<br />
last (»general cargo))) (pr ton <strong>om</strong> 40 fot), till London R., 2 10 sh.<br />
2 15 sb. under årets första tre månader, och sedermera efter hand intill den<br />
9 juni, a högsta frakten nåddes, L 3, ,k 3 5 sh., L 3 10 sb., efter nämnda<br />
dag intill den 1 september ck, 2 10 sh. à L 2, under september—november<br />
ytterligare nedgående till (k, 1 15 sh. och L 1 10 sh. (den 18 oktober likväl<br />
L 2 5 sh.), hvarefter en förhöjning åter inträdde den 29 november till ct 2,<br />
och för årets sista mail (den 29 december) till V., 2 5 sh., och för thé till<br />
Newyork, via London (transshipment), successive ti 4, t, 3 15 sh 4 5 sh.,<br />
• 4 10 sh. och 1, 4 15 sh., högsta frakten den 9 juni, t. 4 och ck, 3 15 sh.,<br />
samt, efter medlet af augusti, endast L 3 h ,t 3 5 sh., med undantag af ett<br />
par ganger t, 3 10 sh. De franska postångfartygen, tillhörande DIVIessagéries<br />
maritimes françaises», s<strong>om</strong> likaledes hvarje annan vecka, alternativt med det<br />
engelska k<strong>om</strong>paniet, expedierat ett fartyg från Shanghai till Marseille och ett<br />
från Marseille till Shanghai, hafva i det hela hållit samma rater, endast att<br />
frakten för thé till London (inberäknadt transit från Marseille) un derdrets första<br />
6 månader oförändradt stod till V., 3 10 sh. Holt's ångfartygslinie<br />
(Liverpool), s<strong>om</strong> ungefär hvarje 10:de dag expedierat ett fartyg härifrå'n till<br />
London (under hela året 32 fartyg), hafva raterna vant något lagre, <strong>om</strong> än<br />
för thé och styckegods delvis desamma. Så kostade silke till London med<br />
dessa fartyg endast Tls 2,50 pr bal (= 84 catties, ungefär 1 cwt). Denna<br />
linie erbjuder för öfrigt, i likhet med postångfartygen, åt befraktaren fördelen<br />
af en reduktion å assuranspremierna för last, men tiden för fartygens inträffande<br />
i London kan ieke med samma säkerhet beräknas.<br />
Årets thémarknad i Hankow öppnades den 14 maj. Konkurrensen af<br />
fraktsökande fartyg var större än vanligt. Redan den 20 maj var en hel flotta<br />
af sådana samlad vid denna plats, bestående af 10 ångfartyg och 4 segelfartyg,<br />
hvarefter under de närmast följande dagarne ytterligare 4 ångfartyg och 3<br />
segelfartyg inträffade. Det första ångfartyget afgick direkt till London den 21<br />
i nämnda månad, med nära 21,500 piculs thé (<strong>om</strong>kring 4,300 tons af 40 fot)<br />
till frakt af t„ 5 10 sh. pr ton. Två andra fartyg erhöllo ti 4 10 sh. och<br />
ett t, 4 pr ton, med utsatt premium af L 1 derutöfver, ifall något (af dessa<br />
tre) skulle med sin laddning inträ,ffa i London fore alla de andra. Öfriga fartyg,<br />
s<strong>om</strong> före medlet af juni blefvo fiirdiga att lemna Hankow, till antalet sex,<br />
erhöllo 3 pr ton, hvarefter frakten nedsattes till t, 2 10 sb. I alit afgingo<br />
under tiden från den 20 maj till den 5 augusti, från Hankow till Lon-
112<br />
don 15 ångfartyg och 1 segelfartyg, medförande tillsammans öfver 325,000<br />
piculs thé (»black tea») — hvaremot samtidigt endast <strong>om</strong>kring 40,000 piculs<br />
afsändes från Shanghai — ett belopp svarande till nära 70 procent af hela<br />
exporten (af årets skörd) från Shanghai och Yangtze-hamnarne, och <strong>om</strong>kring<br />
V, af Kinas samtliga export af denna artikel under hela året. — Af de segelfartyg<br />
(»tea-clippers») s<strong>om</strong> sökt frakt i Hankow, fick endast ett full last à t,<br />
hvarmed det kunde afsegla i slutet af juni, hvaremot de öfriga förblefvo<br />
liggande i Hankow under nitra tre månaders tid, utan att likväl vinna sitt<br />
ändamål.<br />
Den fortfarande nöden i norden, efter de två föregående aliens missväxt,<br />
föranledde under årets första sex månader en mängd befraktningar för Tientsin,<br />
men då skeppsrum alltid fans att tillgå i öfverflöd hafva frakterna i det hela<br />
vant låga. De första fartygen fir året inträffade i Tientsin <strong>om</strong>kring den 10<br />
mars, och seglationen på Peiho-floden upphörde mot medlet af december. De<br />
härstädes afslutade befraktningarne för ris (och säd) till nämnda hamn (från<br />
Shanghai) betingade, i februari 36 cents pr picul från Chinkiang till det<br />
vid Peiho-flodens utlopp belägna Taku betalades för Angfartyg 2 mace 1 candareen<br />
(<strong>om</strong>kr. 29 cents) —, i mars 32 och 33 cents, i april 30, 33, 35 och<br />
44 cents — Chinkiang—Taku, för ångfartyg, 1 mace 4 cand. och 1 mace 8<br />
cand. (19 & 24 14 cents) — i maj 32 och 35 cents — ångfartyg till Taku<br />
12 cand. (18 cents) — och i juni 24 och 30 cents — för Taku 16 cents —<br />
9 oktober afslöts en befraktning å 20 cents.<br />
De första Newchwang-frakterna l slötos här i början af mars till 35 cents<br />
pr picul för Newchwang—Swatow (med uppfrakt till Chefoo), och sedermera<br />
till 34 h 28 cents. I maj stodo dessa frakter till 26 h 28 cents, i augusti<br />
till 17 5, 18 cents, i september till 18 Ai 23 cents samt i oktober till 23, 24,<br />
25 och 27 cents. I februari afslöts en sådan frakt, med last upp till Tientsin,<br />
till 60 cents pr picul från Newchwang. För Chefoo—Swatow (härifrån)<br />
betalades, i januari 19 h 21 cents, i februari 28 cents, i mars och april 20<br />
cents -(fraktgods upp till Chefoo utan ersättning). — I november förek<strong>om</strong>mo<br />
en befraktning för kol till Tientsin 5, doll. 4 pr ton och en för svafvelsyra<br />
till Chefoo à 80 cents pr låda (= doll. 8 pr ton). — »Round charters» för<br />
Foochow och tillbaka till Shanghai noterades, i januari och februari doll. 4 pr<br />
reg. ton samt i mars—juni doll. 3,50. — Kolfrakterna till Shanghai hafva<br />
stått till doll. 1,90 à doll. 2 från Kelung (Formosa), medan de från Nagasaki<br />
hafva vant, i januari och februari doll. 1,80 5, 1,90, i mars doll. 1,90, 2 och<br />
2,25, i april doll. 2, 2,10, 2,15 och 1,80, i maj doll. 2, i juni doll. 1,90 5,<br />
2,2 5, hvarefter de under återstoden af året varierade mellan doll. 1,60 och<br />
1,80. Flera fartyg hafva härifrån afgått till sistnämnda hamn, befraktade att<br />
derifrån föra kol till Tientsin h doll. 4,25, 4,50, 5 och 6 pr ton, till Hongkong<br />
5, doll. 1,75 à doll. 2 och till Chefoo 5, doll. 2,50.<br />
Japan-frakterna hafva för öfrigt vant: härifrån till Kobe 10 cents pr låda<br />
kerosinolja (= doll. 2 pr ton measurement) och doll. 2,75 i retourfrakt pr ton<br />
kol; till Hi<strong>og</strong>o 8 cents pr lada kerosin (doll. 1,60 pr ton); Kobe—Amoy, i<br />
januari och februari 30 cents pr picul, i mars 28 cents, i oktober 20 cents;<br />
härifrån till Yokohama 18 cents för kerosin (=-- doll. 3,60 pr ton); till Nagasaki<br />
och Nicolaiewsk 45 cents pr picul; till Hakodade—Kobe—Hongkong 32<br />
cents (utan anlöpande af Kobe 24 cents); Hakodade—Tientsin 40 och 41<br />
Det första fartyget för året intriiffade i Newchwang den 20 mars, och det sista afgick<br />
derifrån den 22 november.
113<br />
cents, Hakodade—Shanghai (eller Hongkong) 35 cents i maj och 20 hi 25<br />
.cents i oktober.<br />
I Hongkong hafva under arets lopp »Newchwang-charters» (frakt af oljeliakor<br />
från Newchwang till nagon af de sydligare hamnarne, med last upptill<br />
Newchwang — eller nagon annan af de nordliga hamnarne — utan sarskild ersattning)<br />
afslutats till följande rater: i januari, för lossning i Hongkong (med<br />
uppfrakt till Tientsin) 45 hi 50 cents (pr picul friar' Newchwang), för Swatow<br />
(på samma vilkor) 60 cents; i februari, för Hongkong 38, 28 1/ 2 och 30 cents,<br />
för Swittow 30 cents, för Hongkong, med uppfrakt frail Whampoa (Canton),<br />
33 cents och, med uppfrakt Whampoa—Tientsin, 50 och 527 2 cents; i mars,<br />
för Hongkong, med uppfrakt frail Whampoa, 29 och 30 cents, för Swatow 30<br />
,cents, för Hongkong, med uppfrakt Whampoa—Tientsin, 50 och 52 1/ 2 cents;<br />
i april, för Hongkong 34 och 35 cents, med uppfrakt till Chefoo, 35 cents,<br />
och till Tientsin, 60 cents; i maj, 24, 25 och 26 cents (för Swatow 22 och<br />
25 cents), med uppfrakt Whampoa—Tientsin, 47, 51 1/2 och 52 cents och,<br />
Whampoa—Chefoo, 35 cents; i juni, med uppfrakt Whampoa—Tientsin, 46V„<br />
47, 477, och 49 cents och, Whampoa—Chefoo, 27V, och 30 cents; i juli,<br />
22, 24 och 25 cents, med uppfrakt till Tientsin, 41, 45, 47 och 49 cents<br />
-och, till Chefoo, 27V2 cents; i augusti, 22, 21 och 17 cents (för Swatow<br />
med uppfrakt till Chefoo, 22, 23 och 25 cents och, till Tientsin, hill<br />
Whampoa, 42 och 45 cents; i september 20 h 24 cents (för Swatow 19, 20<br />
.och 24 cents, för Amoy 25 cents); i oktober 22 h 25 cents. — Dessut<strong>om</strong><br />
hafva sarskilda befraktningar för Tientsin förek<strong>om</strong>mit, i februari hi 25, 32 och<br />
135 cents; samt likaledes för Chefoo, namligen: i januari, Chefoo—Swatow (oljekakor)<br />
19 cents, Chefoo—Amoy 21 cents; i februari. Chefoo—Hongkong 31<br />
.cents (med uppfrakt fran Whampoa 37 1/2 och 40 cents) och Chefoo—Whampoa<br />
34 cents; i mars, Chefoo—Swatow 23 cents, och, för samma charter, i<br />
maj 20 cents; men i augusti endast 17 cents; i november ant<strong>og</strong>s en befraktaing<br />
fran Chefoo till Hongkong för 14 cents pr picul.<br />
Raterna för frakt rt de angfartyg s<strong>om</strong> å Yangtzefloden underhalla förbindelsen<br />
mellan Hankow och Shanghai hafva sedan början af det sistförflutna aret<br />
vant Tls 5 pr ton few »piece-goods» (b<strong>om</strong>ulls- och yllemanufakturer) och Tis<br />
4 för annan last. Dessa rater faststaldes gen<strong>om</strong> öfvetensk<strong>om</strong>melse Indian engelska<br />
»China Navigation C<strong>om</strong>pany» och det kinesiska »China merchants Steam<br />
Navigation C<strong>om</strong>pany», sedan de bada k<strong>om</strong>paniernas fartyg under det nastföregaende<br />
aret, uti vild konkurrens, bestandigt underbjudit hvarandra och stund<strong>om</strong><br />
tagit såväl passagerare s<strong>om</strong> fraktgods till nara n<strong>og</strong> hvad pris s<strong>om</strong> helst.<br />
Kurserna å Taels och Dollars hafva under det förflutna aret harstades<br />
noterats (Taels för h. vista vexlar pa London, enligt sista noteringarne före<br />
afgangen af hvarje engelsk mail):<br />
under Sh'ai Taels. 100 mex Dollars.<br />
janu.ari—mars V., 0 5 sh. 4V, d. hi 5 sh. 5 d. Sh'ai Taels 72.4 Ù, 73.3<br />
a,pril—juni ...... 0 5 » 4 d. h 5 » 4 5/8 d. 72.7 hi 74.1.5,<br />
juli--september ,t 0 5 » 174 d. hi 5 » 3 d. 72.8 h 73.1.5,<br />
-oktober—december t. 0 4 » 10V, d. hi 5 » 17 8 d. » 72.8 hi 73.1.5.<br />
För 6 månaders vexlar s<strong>om</strong> myeket anviindts hafva noteringarne vant fran 1/2 till 1 3/4<br />
d. h5gre (i allrnänhet 7/<br />
h. 1'/2 d.).<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. 8j,/fart. 8
114<br />
I sammanhang med den nedgang, s<strong>om</strong> egt rum i kursen för remisser härifrån,<br />
har lanerä,ntan vant ovanligt lag (fdr lån i de utländska bankerna, mot<br />
första klassens säkerhet) och under största delen af året noterats 5 'X. Vid<br />
årets början stod den till 8 % och den 24 januari (den sista engelska mailen<br />
före det kinesiska nyåret) helt och hållet undantagsvis till 15 %, för att likväl<br />
<strong>om</strong>edelbart derefter falla till 5 %. Till de två första posterna i april var<br />
den Ater uppe vid 8 %, och steg sedermera i maj frail 5 % till 10 och 12<br />
%) (vid början af thd-saisonen). I juni toll den ater till 8 och 6 'X, s<strong>om</strong><br />
förblef noteringen till slutet af juli, hvarefter den Ater bief 5 'X, intill slutet<br />
af året.<br />
Året började med en notering af 5 sb. 5 d. pr Tael och Tis 73.3 pr<br />
doll. 100, samt slöts med respektive 4 sh. 10 1/2 d. och Tls 73. Fluktuationerna<br />
af kursen hafva i det hela icke vant betydliga, i det att medelkursen<br />
för Taels (för 26 noteringar vid de engelska posternas afgang) vant 5 sh. 27,<br />
cl. och å dollars Tis 72.9.6, medan högsta och lägsta noteringarne af Taels<br />
voro de ofvannämnda vid årets början och slut, med ett nästan jemnt sjunkande<br />
under årets lopp, och dollars hallit sig mellan Tls 72.3 samt 73.3, med undantag<br />
af en enda notering derutöfver (den 8 juni).<br />
Medelkursen för året å Haikwan Taels har, enligt uppgift af I. M. Cust<strong>om</strong>s,<br />
vant 5 sh. 11 1/2 d. sten. (h vista pa London) — amerikanskt guld<br />
doll. 1,45, francs 7,52.<br />
I Hongkong hafva kursnoteringarne å mex. dollars vant (6 månaders vexlar<br />
på London):<br />
under januari--mars<br />
• april—juni<br />
• juli-september<br />
• oktober—december<br />
L 0 3 sh.<br />
£ 0 3 »<br />
k 0 3 »<br />
L 0 3 »<br />
11 d. A 3 sh. 11 3/4 d.<br />
10 5/4 d. h 3 » 11 3/8 d.<br />
9 1/4 d. A, 3 » 11 3/8 d.<br />
7 5/8 d. A, 3 D 9 d.<br />
Medelkursen af 26 noteringar, för de under årets lopp fran Hongkong<br />
afgångna engelska posterna, har vant L 0 3 sh. 10 2/3 doll.<br />
Importen af jern och stal har fortfarande stigit och utgjorde dr 1878<br />
(direkt_ import frail främmande länder, inberäknadt Hongkong, till samtliga<br />
traktathamnarne, för såvidt derma fallit under I. M. Cust<strong>om</strong>s kontroll, med frånräkning<br />
af reexporten under arets lopp: i jemna 1,000-tal af piculs och Taels):<br />
emot dr 1877:<br />
jern 541,000 piculs, till tullviirde H.T1s 959,000,<br />
stål 28,000 » » » 88,000,<br />
tillsammans 569,000 piculs, till tullvärde H.T1s 1,047,000,<br />
jern ____________ 463,000 piculs, till tullvärde H.T1s 906,000,<br />
stål 15,000 » » » » 63,000,<br />
tillsammans 478,000 piculs, till tullvärde MTN 969,000.<br />
Nämnda jernimport för det sistförflutna året utgjordes af:<br />
spikjern (»nailrod») till en qvantitet af 303,000 piculs och tullvarde H.T1s 516,000,<br />
stangjern (»bar») » » » 85,000 » » 153,000,<br />
Tillsammans 388,000 piculs och tullvärde H.TIs 669,000.
115<br />
Till Shanghai infördes i alit (utan frånräkning af reexporten) under årets<br />
lopp frå'.n utländska orter (oberäknadt ungefår 28,000 picuis jern och 329<br />
piculs stål, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit från Hongkong):<br />
413,172 piculs jern (deraf 300,000 pic. stång- och spikjern) samt<br />
16,167 »stål.<br />
Tills. 429,339 piculs till tulivärde H.T1s 777,000.<br />
Hela konsumtionen af utländskt jern och stål i Kina (och Hongkong) torde<br />
för det förflutna året kunna anslås till minst 723,000 picuis jern (43,000 eng.<br />
tons) och 28,000 piculs stål (1,666 eng. tons) till ett motsvarande tullvärde<br />
af H.T1s 1,360,000 eller (h 5 sh. 11 1/2 d.) ti 405,000 sterling..<br />
Prisnoteringarne hafva under årets lopp i Shanghai vant:<br />
pr picul:<br />
för spikjern (nailrod), Dawes .' best _______ Tis 2.2.5<br />
annat engelskt 2.1<br />
beigiskt 1.8<br />
för stångjern (bar, round & flat), engelskt 2.3<br />
belgiskt<br />
svenskt<br />
1.9<br />
■■■<br />
» 3<br />
för stål » 3.6<br />
för<br />
samt i Hongkong:<br />
spikjern mex.<br />
stångjern, belgiskt oc engelskt___<br />
svenskt<br />
stål (pr tub <strong>om</strong> 84 catties)<br />
1.9<br />
h, 1.7.5<br />
1.6.25<br />
2.1<br />
h 1.8<br />
2.6<br />
h. 2.8<br />
doll. 2,725 h 1,9<br />
» 2,55 à2<br />
• 3,95 A, 3,7<br />
D 4,8à2,9<br />
medelpris:<br />
Tis 2.7.5<br />
» 1.9.25<br />
D 1.7.1.25<br />
» 2.2<br />
D 1.8.5<br />
» 2.8<br />
» 3.2<br />
doll. 2,3125<br />
2,175<br />
D 3,825<br />
3,35<br />
Artikeln tändstickor har, sås<strong>om</strong> redan fiera foregående rapporter utvisa, i<br />
Kina funnit en storartad marknad. Importen deraf bar sedan hr 1874 med<br />
hvarje dr betydligt tilltagit och öfversteg för det sistförflutna året med <strong>om</strong>kring<br />
65 % 1877 års införsel, på samma gång den, jemförd med det förstnämnda<br />
årets, mera än fyrdubblats. Detta ansenliga och jemna stigande började<br />
dock först med år 1875, då importen för det nästföregående året var mindre<br />
än hr 1873, samt har utan tvifvel berott på öfverlägsenheten och prisbilligheten<br />
af det ursprungligen svenska fabrikatet (Jönköpings tdndsticksfabriks patent),<br />
s<strong>om</strong> likväl numera tiliverkas i manga andra länder. Herr Premierlöjtnanten<br />
Annerstedt uppskattade år 1868 den årliga konsumtionen af europeiska<br />
turrdstickor i Kina till minst 200,000 gross och förutsade en obegränsad afsättning<br />
M. den svenska tiliverkningen, s<strong>om</strong> då ännu knappast var känd härstädes.<br />
Denna förutsägelse har också redan gått i fullbordan, i det att det<br />
förr begagnade Wiener-fabrikatet (fosforstickor) numera endast finner någon och<br />
en jemförelsevis obetydlig afsättning i det nordliga Kina (Tientsin och Newchwang),<br />
hvaremot svenska tändstickOr af resande anträffats i de aflägsnaste<br />
delar af det inre landet (Szechuen, Yunnan, Kansuh). De engelska tändstickor<br />
s<strong>om</strong> hit i betydlig mängd införas äro alla tillverkade enligt det svenska patentet<br />
(Bryant & May's fabrikat), churn de till form och utseende dro de svenska<br />
alldeles olika, äfvens<strong>om</strong> priset är betydligt högre, hvarigen<strong>om</strong> de icke kunna<br />
erhålla flagon vidsträcktare spridning på längre afstån- d från traktathamnarne.
116<br />
Att herr Annerstedts uppskattning af marknaden för öfrigt icke var för h<strong>og</strong><br />
visar sig deraf, att den af I. M. Cust<strong>om</strong>s registrerade importen för dr 1868<br />
utgjorde 172,000 gross, och för • 1869 201,000.<br />
En öfversigt af de fluktuationer importen af dentin artikel vant underkastad<br />
före år 1875 torde icke sakna intresse och meddelas derför här, enligt<br />
I. M. Cust<strong>om</strong>s' statistiska rneddelanden för de sarskilda åren (netto-importen<br />
till samtliga traktathamnarne från utländska orter samt Hongkong):<br />
År 1867 79,000 gross. År 1871 .......... _ 155,000 gross.<br />
D 1868 172,000 D D 1872 297,000<br />
» 1869 201,000 D 1873 265,000<br />
» 1870 , 119,000 D 1874 213,000<br />
Under det 5istförflutna året importerades (netto) från främmande länder<br />
och Hongkong 926,767 gross till ett tullvarde af 493,110 1{.T1s — emot<br />
559,117 gross till II.T1s 288,569 år 1877. — Medelvärdet pr gross har således,<br />
enligt tullvärderingen, vant (för år 1878) H.T1s 0.5.3.2, samt pr kista<br />
<strong>om</strong> 50 gross H.T1s 26.6 eller (h 1.114) Sh'ai Taels 29.6.3.<br />
Till Shanghai importerades i alit 631,571 gross, eller mer an 12,600<br />
kistor, och konsumtionen för året i hela Kina samt Hongkong torde kunna<br />
beräknas till i det narmaste 1 1/4 million gross. Huru stor del deraf utgjorts<br />
af svensk tillverkning kan icke utriinas, men det är mer fin sannolikt att derma<br />
på långt nar icke haft sin proportionsmässiga andel af konsumtionens förökning,<br />
konkurrensen af utländska märken — med ett till form, utseende, qvalitet<br />
(öfverhufvudtaget) och inpackning liknande fabrikat — dr i starkt tilltagande.<br />
Sådana fabrikat dro, förut<strong>om</strong> af norsk (»Nitedals» fabriks) af dansk, tysk och<br />
senast af japansk tillverkning, hvilka alla gå under benämningen »svenska tändstickor»<br />
till Atskilnad från de »engelska» (Bryant-Mays).<br />
Afsättningen af sådana s. k. svenska tändstickor i Shanghai (i första hand<br />
från de utlandska importörerna) beräknas till <strong>om</strong>kring 800 kistor i månaden,<br />
och då marknaden i Hongkong måste vara lika stor <strong>om</strong> icke större, torde konsumtionen<br />
af denna artikel, för Hongkong och Kina, kunna anslås till narmare<br />
en million gross (20,000 kistor), svarande enligt årets lägsta pris i Shanghai<br />
till ett värde af Sha'i Taels 360,000 eller (h 5 sh. sten., lagre noteringar<br />
förekornmo nämligen ej under året förr än i december) L 90,000 sta.'. Försäljningspriset<br />
härstädes har varierat mellan 18 och 20 Taels pr kista.<br />
Tillverkningen af »svenska» tändstickor i Japan började redan för 2 à 3<br />
år sedan, men fabrikatet var i början ganska underlägset. Det ar först under<br />
det sistförflutna året denna industri nått en sådan höjd att det kunnat blifva<br />
fråga <strong>om</strong> export af någon betydligare qvantitet. Importen deraf till Shanghai<br />
uppgick till 691 kistor (34) 550 gross) 1, till största delen ank<strong>om</strong>na under det<br />
senare halfåret (med undantag af 38 kistor i mars och april samt 25 i juni).<br />
De basta sorterna af den japanska varan, s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>ma på härvarande marknad<br />
och hvilka synas ungefär jemförliga med de svenska fabrikernas tillverkning<br />
i allmänhet, lyckades dock ej betinga samma pris s<strong>om</strong> dessa, utan betalades<br />
högst med Taels 16.50; lagre qvaliteter såldes till 16 och 15 Taels pr<br />
kista. — Denna konkurrens är likval värd att uppmärksammas, och skulle utan<br />
tvifvel under vissa förutsattningar kunna k<strong>om</strong>ma derhän att monopolisera den<br />
kinesiska traden i denna artikel, i fall nämligen passande träslag i tillräcklig<br />
mangd finnas i Japan, gfvens<strong>om</strong> nödig <strong>om</strong>sorg egnas åt tillverkningen. Den<br />
Under innevarande års första 6 månader har importen uppgg.tt till joke mindre an<br />
2,313 kistor.
117<br />
inhemska konsumtionen derstales är dock redan ansenlig °eh tilltager alit mera,<br />
hvarigen<strong>om</strong> utsigt joke saknas att densamma kan k<strong>om</strong>ma att taga i anspråk åtminstone<br />
en betydlig del af tillyerkningen. — I Japan finnas för närvarande<br />
tändsticksfabriker upprättade vid Tokio, Osaka och Nagasaki. Den förnamsta<br />
fir »Shinshuiska fabrik», hvars afsättning m<strong>om</strong> landet under det förflutna året<br />
skall hafva vant 300 kistor i månaden. Der begagnas för tillverkningen ett<br />
slags salg- eller lide-trä, s<strong>om</strong> i temligen stor, <strong>om</strong> än icke obegränsad mängd<br />
skall finnas i närheten af Tokio. Fabrikatet är helt och hdllet en efterbildning<br />
af den svenska artikeln, i de vanliga små askarna, s<strong>om</strong> äfven äro försedda<br />
med en etikett affattad på svenska språket, »Shinshuiska tändsticksfabriks<br />
paraffinerade etc. Tända endast mot lådans plån», eller också »Shinshuiska-<br />
Tokio-Japan» samt »Säkerhetständstickor» i två båglinier, <strong>om</strong>gifvande japanska<br />
skriftecken och bl<strong>om</strong>ster.<br />
Det fir emellertid i hvarje fall högst sannolikt att den tilltagande kinesiska<br />
konsumtionen skall, åtminstone för en tid, k<strong>om</strong>ma att hålla jemna steg med<br />
utvecklingen af den japanska tillverkningen för export, men våra fabrikanter<br />
torde likväl — <strong>om</strong> Un hitintills, såvida jag har mig bekant, icke någon anledning<br />
från deras sida gifvits för en sådan Yarning göra väl i att i tid besinna<br />
huru farligt det kan blifva att gifva vika för en viss frestelse, s<strong>om</strong> torde<br />
vara nära n<strong>og</strong> till hands, nämligen att utvidga produktionen på qvalitetens bekostnad.<br />
Den kinesiska marknaden Ur icke att räkna på för afsättning af en<br />
underlägsen vara.<br />
Af exportöl larer konsumtionen fortfarande vara ungefär densamma s<strong>om</strong><br />
under foregående dr, för Kina och Hongkong 15,000 kistor <strong>om</strong> 3 dussin<br />
flaskor, till 4 à 5 Taels pr kista, ehuru stund<strong>om</strong> partier afsättas till efter <strong>om</strong>ständigheterna<br />
nfigot högre eller lagre pris. — Under det sistförflutna firet<br />
hafva likväl in<strong>om</strong> denna artikel fiera tyska märken härstädes förek<strong>om</strong>mit än<br />
förut samt äfven funnit större afsättning.<br />
B. Christiernsson.<br />
Shanghai den 10 augusti <strong>1879</strong>.<br />
(Årsberätteise för 1878 till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Kinas direkta handels<strong>om</strong>sättning med främmande lander under det förflutna<br />
firet har, enligt I. M. Cust<strong>om</strong>s statistiska uppgifter 1, uppgått till ett<br />
varde af H.T1s 137,976,206 eller, efter diets medelkurs (5 sh. 11 1/, d. st.),<br />
Jag får här, likas<strong>om</strong> vid flere föregaende tillfällen, erinra att, i saknad af handelsstatistiska<br />
uppgifter för Hongkong, dessa uppgifter måste blifva nagot ofullständiga. Med undantag<br />
af ett antal djunker, s<strong>om</strong> befara Yangtzefloden, ligger nämligen hela den kinesiska<br />
djunktraden ut<strong>om</strong> I. M. Cust<strong>om</strong>s' kontroll, och denna trade hr mellan Hongkong och orterna<br />
i det sydliga Kina ganska betydande. Deremot är <strong>om</strong>sättningen Cifver Kinas landgränser<br />
obetydlig, och särskildt med afseende pa den utländska handeln härstädes utan vidare intresse,<br />
med undantag af thé-exporten till Ryssland och Sibirien, hvaraf likväl större delen här är inberäknad,<br />
den del nämligen s<strong>om</strong> i kustfart föres till Tientsin Qeh derifran fortskaffas vidare<br />
öfver land, via Kiachta.
118<br />
▪ 41,105,411 sterling — emot H.T1s 140,678,918 1, eller enligt samm.a kurs<br />
• 41,910,594 under dr 1877.<br />
Af denna <strong>om</strong>sattning hafva 70,804,027 H.Tis, eller ,t 21,093,699, utgjort<br />
direkt import af utlandska varor från frammande Pander (netto, efter afdrag<br />
af de under årets lopp reexporterade varuqvantiteter) emot 73,233,896'<br />
H.T1s eller (alit samm.a kurs) L 21,817,598 det foregående året — samt Aterstoden,<br />
67,172,179 H.Tis eller t, 20,011,711, direkt export till sådana lander<br />
af kinesiska produkter — emot H.T1s 67,445,022 eller L 20,092,996 år<br />
1877. — Reexporten af utlandska varor till frammande lander har för året<br />
uppgått till 1-1.T1s 2,384,139 eller L 710,274 sterling (emot H.T1s 2,832,807<br />
år 1877).<br />
Vardet af <strong>om</strong>sattningen m<strong>om</strong> kustfarten (cabotage), fOrmedelst sådana fartyg<br />
s<strong>om</strong> vid de utlandska tullkamrarne (I. M. Cust<strong>om</strong>s) in- och utklarerats,<br />
representerade ett belopp af H.T1s 245,684,203 eller ct 73,193,418 sterling,<br />
för och utklarerade varor tillsammans (deraf 113V, millioner Taels för de<br />
senare och 132 millioner Taels för de förra) emot 236,564,825 H.T1s<br />
eller (samma kurs, 5 sh. 11 1/ 2 d.) L 70,476,604 år 1877. — På emellertid<br />
!Amanda varden af in- och utklarerade varor representera samma varumangd (med<br />
undantag endast af de qvantiteter s<strong>om</strong> vid årets början och slut befunno sig<br />
<strong>om</strong> skeppsbord, och hvilka val kunna antagas motsvara hvarandra), churn vdrdet<br />
i ank<strong>om</strong>sthamnarne naturligtvis i det hela vant högre an å skeppningsorterna,<br />
har ifrågavarande <strong>om</strong>sättning enligt varornas medelvarden för de olika<br />
hamnarne i sjelfva verket endast uppgått till H.Tis 122,842,101 eller<br />
36,596,709 fOr det sistförflutna året, samt H.T1s 118,282,412 eller<br />
35,238,302 för det nastfüregående hvartill kum skeppningen af thé till<br />
Tientsin för export derifrån öfver land till Ryssland och Sibirien, uppgående<br />
for år 1878 till H.T1s 3,207,094 samt till H.Tis 3,814,777 för år 1877,<br />
ehuru sistnamnda varden, motsvarande varor s<strong>om</strong> under årets lopp exporterats<br />
till utlandet, uti I. M. Cust<strong>om</strong>s statistiska tabeller icke dro under kustfarten<br />
upptagne, utan hanföras till den utlandska traden. (Dessa varden aro afven<br />
inbegripna uti of-van anförda siffror för Kinas direkta handels<strong>om</strong>sättning med<br />
frammande lander.)<br />
Vardet af Kinas hela handels<strong>om</strong>sattning förmedelst den utlandska och<br />
den dermed likstalda kinesiska skeppsfarten har således för år 1878 uppgått<br />
till H.T1s 265,586,585 eller ,t 79,122,678 sterling, nämligen:<br />
Import från frammande hinder (brutto) ..... ...... H.T1s 73,188,166<br />
Export och reexport 66,349,224<br />
Transport mellan traktathamnarne (deraf Tis 3,207,094<br />
för thé s<strong>om</strong> sedermera reexporterats till utlandet, öfver<br />
land » 126,049,195<br />
Summa H.TIs 265,586,585<br />
Det visar sig således, enligt vardeberakningen, att den direkta utlandska<br />
<strong>om</strong>sattningen (reexporten oberaknad) under det sistförflutna året, jemförd med<br />
den närmast foregående, nedgått med ungefar 2 1/2 millioner Taels, hvaremot<br />
Uti ))I. M. Cust<strong>om</strong>s Returns» för 1877 var den totala <strong>om</strong>sättningen upptagen till<br />
140,698,192 H.T1s och den ntländska nettoimporten till 73,253,170 H.T1s, hvilket sedermera<br />
riittats. Flera andra siffror af nämnda »Returns' halva äfven blifvit beriktigade, <strong>om</strong> än<br />
skilnaden i det hela icke är betvdlig, hvilket torde förklara den brist öfverensstämmelse<br />
s<strong>om</strong> i ett och annat fall kan före.k<strong>om</strong>ma mellan uppgifter i nkvarande berättelse och i föregående<br />
rapporter meddelade.
119<br />
<strong>om</strong>sättningen mellan traktathamnarne (thé-skeppningarne för reexport till utlandet<br />
icke inberäknade) ökats med öfver 4V 2 millioner Taels. Med afseende på<br />
de in- och utförda varuqvantiteterna har dock i det stora hela ingen minskping<br />
egt rum, hvilket bevisas deraf att tullverkets ink<strong>om</strong>ster, s<strong>om</strong> derför äro<br />
oföränderlig mätare, då i de fiesta fall och särskildt för alla hufvudartiklarne<br />
tullen beräknas efter qvantitet och icke efter varde, stigit med 417,000<br />
Taels, nämligen till H.T1s 12,483,988 från H.T1s 12,067,078 år 1877. Af<br />
denna tillokning k<strong>om</strong>ma 1J.T1s 13,017 på importen från utlandet och H.T1s<br />
100,164 på den utländska exporten, samt af återstoden Tls 248,414 på kustfarten<br />
(»coast-trade-duties»), Tls 19,118 på transit-traden (varutransporter mel-<br />
Ian traktathamnarne h ena och de öfriga orterna m<strong>om</strong> landet A andra sidan)<br />
och Tls 36,097 på skeppsfarten (»tonnage-duties»).<br />
Med afseende på importen finner man, vid jemförelse med det foregående<br />
tiret, att införseln af opium ökats med ungefär 3 procent till qvantiteten och<br />
613 procent till värdet (den förnämsta sorten »Malwa», s<strong>om</strong> utgör mer an<br />
hälften af denna import, har i detta senare afseende stigit med nara 14 procent).<br />
Artikeln yllemanufakturer har äfven stigit med 1 2/3 procent, hvaremot<br />
b<strong>om</strong>ullsmanufakturer och metaller nedgått med respektive 14V2 och 4 procent<br />
(allt till väraet), likas<strong>om</strong> värdet af de öfriga införselsartiklarne (»sundries»)<br />
tillsammans vant Tis 1,600,000 (nara 11 procent) lagre än år 1877. — Med<br />
afseende på införselsmängden visar det sig för öfrigt att af b<strong>om</strong>ullsmanufakturer<br />
»grey shirting» aftagit med ungefär 38 procent och »white skirtings» med 5<br />
procent, hvaremot »T-cloths» något ökats (1 procent) och »Drills» med 13 1/ 2<br />
procent l; af metaller hafva koppar och tenu nedgått, medan införseln af jern,<br />
120<br />
veckling betydligt tilltagit, ehuru med ratt ansenliga fluktuationer för de sär-skilda<br />
åren, hvilka dels torde berott på en nfigot ojemn konkurrens af den<br />
kinesiska produktionen af denna artikel och dels afven i flagon mån ph de vid<br />
hvarje års början befintliga behållningar. Införseln under de sista 10 firen<br />
har uppgått till:<br />
för år 1869_____ 126,763 tons, för 1874 ------ 116,291 tons,<br />
• 1870_____ 78,715 » » 1875 143,279 »<br />
» 1871____ 85,555 D 1876 127,565 ».<br />
• 1872_____ 134,393 » » 1877 168,251 »<br />
D 1873115J13 D » 1878 203,746 D<br />
Största delen af denna import har egt rum till Shanghai (under de tre.<br />
sista åren 87 à 90 procent) från Japan, Australien och Storbritannien.<br />
Af 122,000 tons kol, s<strong>om</strong> dr 1876 infördes till namnda plats från utländska<br />
orter, voro nämligen 68 procent fi-ån Japan, 23 procent från Australien<br />
och 5 procent från Storbritannien, samt af motsvarande införsel för 1877<br />
respektive 63 procent, 30 procent och 6 procent från samma lander. Aterstoden<br />
k<strong>om</strong> fi-ån Hongkong och Nordamerikas Fürenta Stater. - För det sistförflutna<br />
året utgjorde importen till Shanghai 179,000 tons, men speciela uppgifter<br />
dro iinnu icke tillgangliga angående hvilka qvantiteter ank<strong>om</strong>mit<br />
olika länder.<br />
Medelvardet för ofvannamonda importartiklar har, enligt I. M. Cust<strong>om</strong>s<br />
vardering, på grund af årets medelpris för samtliga hamnarne uppgått till:<br />
1877: 1878:<br />
för opium (Malwa) pr picul H.T1s 458.9 H.T1s 521.G<br />
D grey shirtings ___ _______ _____ pr stycke D 1.4 » 1.3<br />
» white shirtings_ ..... ___ ...... D D 1.8 D 1.8<br />
D T-cloths» D1. 1 »1.1<br />
D drills------ --------- ------ D» 2.1 » 1.9<br />
D tenn (»in slabs))) pr picul D 15.5 » 14.2<br />
D stångjern D D 1.9 » 1.8<br />
» spikjern D D 1.9 » 1.7<br />
D stål D D 4.2 » 3.2<br />
D bly (»in pigs») _____ _ D » 5.3 » 4.5<br />
D ris » » 1.5 » 1.8<br />
» sad och skidfrukter ...... ___ D D 1.5 » 1.5<br />
D kol (utlandska)__ pr ton D 6.3 D 5.6<br />
Af de stora exportartiklarne har thé nedgått till qvantiteten med något<br />
öfver 1/2 procent, och till vardet med 'Ara 4 procent, hvaremot utförseln af<br />
silke stigit med öfver 10 procent (till vardet). Socker-exporten har (inberaknadt<br />
))candy») minskats med öfver 54 procent till utförselsmangden och nara<br />
50 procent till vardet. Af öfriga exportartiklar (»sundries») har vardet<br />
sammans vant öfver 1/2 million Taels eller <strong>om</strong>kring 7 procent högre an ar<br />
Medelvardet för nästan alla de vigtigare artiklarne har stigit, nämligen<br />
för svart thé till H.T1s 17.9 från Tls 17.5, råsilke (»raw and thrown suk»)<br />
till Tis 307.5 från 306.9, hvitt socker till Tls 4.6 från Tls 4.3, brunt socker<br />
till Tis 2.5 från Tls 2.3 (alit pr picul) - en.dast grönt thé har gått ned från<br />
Tls 21.9 till Tis 19.8.
121<br />
Exporten af svart thé (utgörande öfver 1 1/ 2 million piculs) har minskats<br />
med 2 procent, med bibehållande af ungefar samma varde, under det att grönt<br />
thé (173,000 piculs) nedgått med öfver 127 2 procent, med en motsvarande<br />
nedgång i vardet af nara 19 procent. — Af silkesutförseln (89,000 piculs mot<br />
77,000 det foregående året) hafva 63,142 piculs utgjorts af råsilke (»raw<br />
and thrown silk») emot 56,235 piculs år 1877, utvisande en tillökning af öfver<br />
12 procent med ett motsvarande ökadt varde af 1272 procent.<br />
Exporten af soeker till utlandska orter utgjorde för de två sistförflutna<br />
åren jemna 1,000-tal af piculs och Taels):<br />
år 1878: dr 1877:<br />
hvitt socker pic. 156,000, H.T. 714,000, pic. 372,000, H.T. 1,584,000,<br />
brunt socker 405,000, » 1,004,000, )) 875,000, » L975,000,,<br />
tillsammans pic. 561,000, ILT. 1,718,000, pie. 1,248,000, H.T. 3,559,000,<br />
utvisande en nedgång fir det sistförflutna Aret af 687,000 piculs och 1,841,000'<br />
H.T1s, hvarmed denna exportgren åter sjunkit tillbaka till ungefar samma stallfling<br />
s<strong>om</strong> före Ar 1876, <strong>om</strong> an siffrorna fortfarande aro något högre an hvartdera<br />
af åren 1872-75.<br />
-Ned inberakning af försandningarne af socker till andra kinesiska hamnarhar<br />
utförseln från de förnamsta skeppningsorterna, under T. M. Cust<strong>om</strong>s' kontroll,<br />
(»candy» inberaknadt) uppgått till 1,898,000 piculs emot 2,258,000 år<br />
1877, en nedgång af knappast 16 procent, i det att skeppningarne för den inhemska<br />
konsumtionen vant 279,000 piculs (öfver 25 procent) större an sistnamnda<br />
Den direkta exporten till Hongkong (transit för Europa och val till flagon<br />
del för Nord-Amerika) uppgick det sistförflutna året icke till 250,000 piculs emot<br />
344,000 piculs år 1877, samt motsvarande export till England och Förenta<br />
Staterna (direkt) till respektive 43,000 och 12,000 piculs emot 252,000 och<br />
281,000 piculs det foregående året. Med afseende på exporten till Australier<br />
och Japan har nedgången afven vant betydlig.<br />
De löften den ansenliga utvecklingen af den kinesiska sockerexporten under<br />
år 1876 och början af 1877, icke utan ett visst berattigande, ansågos innebara<br />
för att Kina skulle m<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>ma att intaga en framstående plats.<br />
bland de lander s<strong>om</strong> producera socker för verldsmarknaden, hafva således, enligt<br />
hvad det sistförflutna årets erfarenhet lärer, för närvarande icke gått i<br />
fullbordan. Nämnda utveckling har helt och hållet berott ph tillfälliga konjunkturer,<br />
men det torde likväl vara ut<strong>om</strong> all fråga att, sedan uppmärksamheten<br />
nu en Ong blifvit riktad åt detta hall, Kinas betydliga resurser s<strong>om</strong> sockerproducerande<br />
land förr eller senare måste göra sig gällancle.<br />
De olika artiklarnes inbördes ställning på härvarande marknad torde för<br />
öfrigt bast utvisas gen<strong>om</strong> nedanstående öfversigt af deras import- och exportvärde<br />
efter tullberäkningen (siffrorna beteckna jemna -1,000-tal af H.T1s):
Import (netto). År 1877.<br />
År 1878.<br />
Opium H.T1s 30,258<br />
B<strong>om</strong>ullsmanufakturer » 18,800<br />
Yllemanufakturer » 4,798<br />
(Blandade ylle- och b<strong>om</strong>ulls-) ( » 129)<br />
Metaller » 4,348<br />
Öfriga artiklar (»sundries») » 14,901<br />
41 % H.T1s 32,263 45 %<br />
26 ,% » 16,029 23 %<br />
7 % » 4,876 7 %<br />
— » 166) —<br />
6 % » 4,178 6 %<br />
20 % i) 13,291 19 %<br />
Summa H.T1s 73,234 100 % H.T1s 70,804 100 %<br />
Export (oberäknadt reexporten). År 1877. År 1878.<br />
H.T1s Thé 33,332 49 % H.T1s 32,013 48 %<br />
(deraf svart thé)<br />
( )) 27,147) — ( )) 27,132)<br />
(grönt thé)<br />
( )) 4,338) — ( )) 3,422)<br />
Silke<br />
» 22,755 34 % » 25,126<br />
Socker (inberäknadt »candy»)<br />
» 3,725 6 % » 1,865<br />
Öfriga artiklar (»sundries»)<br />
» 7,632 11 % » 8,168<br />
122<br />
Summa H.T1s 67,445 100 % H.T1s 67,172 100 %<br />
Ofvanstående import och export för ar 1878 har vant salunda fördelad<br />
rnellan nedannamnda lander och orter (siffrorna angifva vardet i jemna 100,000tal<br />
af H.T1s):<br />
Import frail H.T1s Export till H.T1s<br />
Hongkong 27,4 37 1/2 Stor-Britannien 27,6<br />
Indien 21,1 29 Hongkong 15,0<br />
Stor-Britannien 14,9 20 Australien 1,7<br />
Japan 4,1 6 Europas kontinent (ut<strong>om</strong><br />
Förenta Staterna 2,3 3 Rvssl and) 8,5<br />
öfriga ost-asiatiska länder 1,8 21/2 Förenta Staterna 6,6<br />
öfriga hinder 1,6 2 Ryssland och Sibirien (thé<br />
via Kiachta) 3,2<br />
Japan 1,6<br />
Singapore och Malacca 1,1<br />
öfriga ost-asiatiska liinder --- 1,6<br />
Öfriga länder 0,3<br />
Summa 73,2 100 Summa 67,2<br />
41<br />
22<br />
2 1/2<br />
12 V,<br />
10<br />
Jag får har, med afseende pa det framstående rum Hongkong intager<br />
tilde m<strong>om</strong> exporten och importen, erinra att denna plats ar en hufvuddepôt<br />
för införseln af utlandska varor till hela det sydliga Kina så langt nordpå s<strong>om</strong><br />
Foochow, samt likaledes en vigtig transit- och nederlagsplats för Kinas utförsel<br />
till frammande lander, sarskildt dem s<strong>om</strong> ligga bort<strong>om</strong> Cap Horn, Goda-Hoppsudden<br />
och Suez, likas<strong>om</strong> afven för den kinesiska kustfarten. Konsumtionen i<br />
Hongkong ar i det hela obetydlig, och alla varor s<strong>om</strong> dit ank<strong>om</strong>ma kunna<br />
ibfverhufvudtaget antagas vara i transit till eller från Kina, samt, ehuru relativt<br />
betydligt, till och från Japan.
123<br />
.För ofvann.ämnda direkta handels<strong>om</strong>sättning med främmande länder —<br />
representerande ett <strong>om</strong>sättningsvärde af 139V 2 millioner H.T1s eller, à 6 sh.<br />
sten., L 41,850,000 sterling — hafva under hr 1878 användts öfver 4,000<br />
fartyg (klareringar) med en drägtighet af mer än 3,093,000 tons, under det<br />
hela skeppsfarten på samtliga traktathamnarne för transporten af ett varuvärde<br />
uppgående i alit till 265 14 millioner H.T1s eller, efter samma kurs,<br />
79 1/2 millioner 'sterling — utgjorts af närmare 21,000 klareringar, med en<br />
sammanlagd drägtighet af inemot 13 1/2 millioner tons, emot under det föregående<br />
året respektive 3,800 klareringar <strong>om</strong> 2,700,000 tons för den utländska<br />
traden och 18,800 klareringar <strong>om</strong> icke fullt 12 millioner tons för samtliga<br />
skeppsfarten (med ett <strong>om</strong>sättningsvärde af 264 1/2 millioner H.T1s eller något<br />
öfver t, 79 millioner sterling). 1<br />
En narmare utförd jemförelse mellan de två sist förflutna årens skeppsfart,<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
-<br />
år 1877:<br />
18,807 fartyg <strong>om</strong> 11,983,591 tons, deraf tingf. 13,708 <strong>om</strong> 10,635,625 tons,<br />
dr 1878:<br />
20,928 fartyg <strong>om</strong> 13,446,394 tons, deraf fine. 14,200 <strong>om</strong> 11,726,915 tons,<br />
utvisar en tillväxt af samtliga skeppsfarten för det senare året med 2,121<br />
fartyg och 1,462,803 tons, deraf för Angfartygstrafiken 492 fartyg och 1,091,290<br />
tons, under det att motsvarande utveckling för det förra året jemfördt med dr<br />
1876 representerades af respektive 861 fartyg <strong>om</strong> 1,757,170 tons och 1,667<br />
Angfartyg <strong>om</strong> 1,922,628 tons.<br />
Den utländska traden har, för dr 1878, ökats med 256 fartyg <strong>om</strong><br />
378,210 tons.<br />
Under samma år in- och utklarerades i Hongkong:<br />
dr 1877 58,176 fartyg <strong>om</strong> 8,409,527 tons samt<br />
» 1878 ______ 57,156 » » 8,693,087 »<br />
utvisande en ökad drägtighet för det senare året af 283,560 tons, men en<br />
minskning i antalet af klareringar uppgående till 1,020 fartyg — svarande till<br />
en utveckling af skeppsfarten under det förra året, jemfördt med 1876, representerad<br />
af 2,227 klareringar och 629,160 tons.<br />
Med frånräknande af djunktraden, s<strong>om</strong> för Kina (den ofvan <strong>om</strong>talade, under<br />
I. M. Cust<strong>om</strong>s uppsigt stående) utgjorts af 1,692 klareringar <strong>om</strong> 120,679<br />
tons, men för Hongkong af 51,025 klareringar <strong>om</strong> 3,483,650 tons — eller<br />
för nämnda koloni nara 90 procent af antalet klareringar samt 40 procent af<br />
drägtigheten för samtliga skeppsfarten — uppk<strong>om</strong>mer följande förhållande:<br />
Kinas öppna hamnar: Hongkong:<br />
År 1877___ 17,879 fartyg <strong>om</strong> 11,917,081 t. 5,701 fartyg <strong>om</strong> 4,851,896 t.<br />
» 1878___ 19,236 » » 13,325,715 t. 6,131 » » 5,209,437 t.<br />
Skilnad 1,357 fartyg <strong>om</strong> 1,408,634 t. 430 fartyg <strong>om</strong> 357,541 t.<br />
Dessa tal äro i min berättelse för ar 1877 (»Berättelser <strong>om</strong> handel och sjöfart etc.)),<br />
<strong>1879</strong>, sid. 61) oriktigt angifna till H.T1s 382,927,000 eller L 115 millioner, i st. f. H.T1s<br />
264,626,945 eller 79,388.083.
Kustfart<br />
(mellan dessa hamnar).<br />
Drägtighet<br />
Fartyg. i tons. Fartyg.<br />
124<br />
Följande öfversigt af denna skeppsfarts fördelning under det sistförflutna<br />
året, sådan denna erbjuder sig pa grund af för handen varande statistiska material,<br />
utvisar ungefär samma procenttal s<strong>om</strong> ar 1877:<br />
De kinesiska hamnarne:<br />
Utländsk trade<br />
(till och frail utländ§ka hamnar<br />
inberäknadt Hongkong<br />
och Macao).<br />
Drägtighet<br />
i tons.<br />
Fartyg.<br />
Summa.<br />
Drägtighet<br />
i tons.<br />
15,150 78,8 10,232,510 76,8 4,086 21,2 3,093205 23,2 19,236 100 13,325,715 100<br />
Hongkong:<br />
Kustfart<br />
(till och fran Kinakusten,<br />
Formosa, Macao, Hainan &<br />
Tonquin-hamnarne).<br />
Fartyg.<br />
4,008 65,4<br />
Drägtighet<br />
i tons.<br />
3,213,685 61,7<br />
Aflägsnare trade<br />
(till och fran öfriga lander<br />
och orter).<br />
Fartyg.<br />
2,123<br />
Drägtighet<br />
i tons.<br />
34,6 1,995,752 38 ,3<br />
Fartyg.<br />
6,131<br />
100<br />
Summa.<br />
Drägtighet<br />
i tons.<br />
5,209,437 100 1<br />
Med afseende på nationaliteten har samma skeppsfart vant salunda fördelad:<br />
Antal fartyg.<br />
K i n a. Hongkong.<br />
Drägtighet<br />
i tons.<br />
Proc. af<br />
drä,gtighet.<br />
Antal fartyg.<br />
Drägtighet<br />
i tons.<br />
Proc. af<br />
drä,gtighet.<br />
Britiska fartyg- 9,973 7,439,373 55,8 4,347 3,866,795 74,3<br />
Kinesiska » 5,168 4,256,678 31,9 152 127,484 2,4<br />
Tyska 1,983 743,457 5,6 735 418,776 8,0<br />
Förenta Staternas 1,018 341,942 2,7 213 228,632 4, 4<br />
Öfriga nationers 1,094 544,265 4,0 684 567,750 10,9<br />
Summa 19,236 13,325,715 100 6,131 5,209,437 100<br />
Af dessa 19,236 fartyg <strong>om</strong> 13,325,715 tons, hvilka (djunktraden oberäknad)<br />
under det förflutna året in- och utklarerats i de kinesiska traktathamnarne,<br />
hafva, sås<strong>om</strong> redan är nämndt, 14,200 fartyg <strong>om</strong> 11,726,915 tons vant ångfartyg,<br />
utgörande till antalet 73,8 procent och till drägtigheten 88 procent af'<br />
hela den nämnda skeppsfarten, eller något mindre än dr 1877 (respektive 76<br />
och 89 procent).<br />
I förhallande till samtliga skeppsfarten under I. M. Cust<strong>om</strong>s' kontroll<br />
framstår denna nedgang ännu något större, i det att ångfartygstrafikens procenttal<br />
utgjort:
125<br />
för år 1877:<br />
af (i runda tal) 19,000 klareringar <strong>om</strong> 12 millioner tons, till antalet 74 procent<br />
och till dragtigheten 89 procent, samt<br />
för dr 1878:<br />
af 21,000 klareringar <strong>om</strong> 1372 millioner tons, resp. 66,6 samt 87,3 procent.<br />
Under det att den utveckling af skeppsfarten s<strong>om</strong> egde rum år 1877 helt<br />
och hallet galde denna trafik, har under det sistförflutna året al's/en segelfarten<br />
tilltagit, namligen med 1,629 klareringar och 371,513 tons (deraf djunktraden<br />
764 klareringar <strong>om</strong> 54,169 tons), svarande till ångfartygstradens ofvannamnda<br />
tillväxt af 492 klareringar <strong>om</strong> 1,091,290 tons.<br />
Harigen<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer segelfarten för dr 1878, med 6,728 klareringar <strong>om</strong><br />
1,719,479 tons (inberaknadt djunktraden), temligen nara de höga siffrorna för<br />
åren 1870, 71 och 72, och är större an samtliga de mellanliggande åren,<br />
utvisande, jemfördt med de namnda åren afvens<strong>om</strong> år 1874, a, denna trade<br />
stod lagst, nedan angifna skilnad (tillväxt eller minskning utmarkta gen<strong>om</strong><br />
och — respektive):<br />
jemfördt med år 1870, till antalet -I- 316 fart., till dragt. — 129,821 tons,<br />
1871, -- 17 » » » - 24,663 »<br />
1872, - 651 » » » — 254,531 »<br />
1874, 1,875 » » » 499,394 »<br />
Medeldrägtigheten för segelfartyg var under ar 1878 255,57 tons (eller,<br />
i fall djunktraden med dess jemförelsevis stora antal fartyg af ringa dragtighet<br />
frånraknas, 317,4 tons) och för ångfartyg 825,8 tons — emot dr 1877 resp.<br />
264,4 tons (eller, med motsvarande frånrakning af djunktraden, 307 tons)<br />
.samt 776,6 tons.<br />
Likas<strong>om</strong> den britiska handelns intressen harstades äro långt mera betydande<br />
än öfriga frammande nationers, dr even den britiska flaggan alla medtaflare<br />
vida öfverlägsen m<strong>om</strong> sjöfarten. Dess andel var för år 1878 annu något större<br />
an det foregående året, utgörande nara 52 procent at antalet klareringar i<br />
traktathamnarne (djunktraden oberaknad) samt nastan 56 procent af skeppsfartens<br />
samtliga dragtighet. Den tyska skeppsfarten hax °Asa, betydligt ökats, i<br />
sammanhang hvarmed dess procenttal (af den utlandska skeppsfartens dragtighet)<br />
afven stigit till 5,6 procent (från 4,2 procent år 1877 — deremot var samma<br />
procenttal år 1876 högre, namligen 7 procent, ehuru både antalet klareringar<br />
.och tontalet var mindre an det sistförflutna året). — Den kinesiska flaggans<br />
andel har deremot något minskats, ehuru dess siffror fortfarande stigit, <strong>om</strong> an<br />
icke pd långt nar i samma proportion s<strong>om</strong> under de foregående åren. Det<br />
foretag, s<strong>om</strong> gaf anledning till dess upptradande s<strong>om</strong> konkurrent in<strong>om</strong> den utlandska<br />
skeppsfarten harstades, upprattandet af ett kinesiskt ångfartygsbolag<br />
efter vesterländskt mönster, synes namligen numera hafva nått sin kulmen.<br />
och torde icke vara magtigt flagon vidare utveckling det Ur likval för narvarande<br />
<strong>om</strong>öjligt att förutsäga huruvida, eller, i hvarje fall, huru länge det<br />
kan k<strong>om</strong>ma att fortfarande ega bestand. Foretaget ar i åtnjutande af en mägtig<br />
och inflytelserik protektion, men har dock, från finansiel synpunkt, alit<br />
från början visat sig vara ett misstag. — De Förenta Staternas deltagande i<br />
.skeppsfarten har fortfarande betydligt inskrankts, ehliru de amerikanska far-
126<br />
tygen alltjemt, både med afseende på antal och drägtighet, intaga en högre<br />
plats än sarntliga öfriga nationers (med undantag af de ofvannämnda). — Den<br />
franska skeppsfarten har endast utgjort 160,000 tons och den japanska 124,000<br />
tons (båda hufvudsakligen med postångfartyg af betydlig drägtighet).<br />
Med afseende på de olika nationernas deltagande, respektive, i kustfarten<br />
och den utländska traden, får jag, på grund af I. M. Cust<strong>om</strong>s' uppgifter,<br />
nämna att den britiska ftaggan deltagit i den förra med öfver 49 procent och<br />
i den senare med 78 procent (af drägtigheten), hvaremot den tyska och amerikanska<br />
skeppsfartens andelar endast utgjort respektive 5,3 och 2,3 procent i<br />
den förra samt 672 och 3 1/2 procent i den senare. Det kinesiska ångfartygsk<strong>om</strong>paniets<br />
andel i kustfarten har vant 41 1/2 procent, hvaremot detsamma i<br />
den utländska traden (med Hongkong) endast deltagit med 11 in- och utklareringar<br />
(i kinesiska hamnar) <strong>om</strong> tillsammans 6,500 tons (0,52 procent) —<br />
deruti dock icke inberäknade sådana resor mellan Canton (Whampoa) a ena<br />
sidan samt öfriga kinesiska hamnar å den andra, dervid Hongkong anlupits,<br />
hvilka resor, jemte möjligen någon resa till Singapore från Hongkong, utgöra<br />
förklaringen af de jemförelsevis höga siffror, den kinesiska skeppsfarten å denna<br />
koloni (djunktraden oberäknad), enligt hvad ofvan är anfördt, har att uppvisa.<br />
De Förenade rikenas skeppsfart, jemförd med Danmarks, utvisar, enligt<br />
I. M. Cust<strong>om</strong>s Returns och hamnkaptenens i Hongkong årsrapporter, för de två<br />
sistförflutna åren följande siffror:<br />
Ar 1877: danska fartyg 117 <strong>om</strong> 36,733 tons (0,3<br />
svenska o. norska fart 54 » 19,635 » (0,16<br />
År 1878: danska fartyg 150 » 91,726 » (0,69<br />
svenska o. norska fart 53 0 29,728 » (0,22<br />
Kina. Hongkong.<br />
Fördelningen af nämnda antal klareringar samt motsvarande tentai i Kinafarten,<br />
enligt I. M. Cust<strong>om</strong>s' uppställning, ter sig s<strong>om</strong> följer:<br />
År 1877: Kustfarten. Den utländska traden.<br />
Danska fartyg 72 <strong>om</strong> 20,685 tons. 45 <strong>om</strong> 16,048 tons.<br />
Svenska och norska 37 » 13,410 » 17 » 6,225 »<br />
År 1878: , Kustfarten. Den utländska traden.<br />
Danska fartyg 111 <strong>om</strong> 68,429 tons. 39 <strong>om</strong> 23,297 tons,<br />
Svenska och norska 19 » 5,701 » 34 » 24,027 »<br />
%). 1 58 <strong>om</strong> 37,373 tons (0,8 %) 1'<br />
» ). 11 0 6,495 » (0,13 » ).<br />
0). 49 » 30,834 (0,6 »<br />
» ). 22 » 12,303 (0,24<br />
Summa.<br />
= 117 fart. <strong>om</strong> 36,733 tons.<br />
= 54 )) 19,635 »<br />
Summa.<br />
= 150 fart. <strong>om</strong> 91,726 tons.<br />
53 29,728 0<br />
Af det ofvan angifna värdet af den varu<strong>om</strong>sättning s<strong>om</strong> under det för-flutna<br />
året egt rum Indian Kina och främmande länder (inberäknadt Hongkong)<br />
förmedelst den utländska och den dermed likstälda kinesiska skeppsfarten,<br />
H.T1s 139,537,390, samt af motsvarande värde för det nästföregående<br />
året, H.T1s 142,547,148, hafva andelarne för de olika nationers fartyg s<strong>om</strong><br />
i skeppsfarten deltagit för hvartdera året uppgått till nedan angifna belopp:<br />
Procenttal af skeppsfartens samtliga drägtighet (djunktraden oberiiknad).
Import fran och export till<br />
främmande lä,nder.<br />
År 1877. År 1878.<br />
H.Taels. Proc.<br />
H.Taels. Proc.<br />
108,976,920 Under britisk flagga<br />
76,45 105,678,584 75,77<br />
fransk<br />
14,396,185 10,1 14,881,619 10,68<br />
tysk<br />
6,594,242 4,62 6,282,385 4,52<br />
japansk<br />
5,964,669 4,18 5,904,362 4,22<br />
kinesisk<br />
2,245,877 1,58 1,137,968 0,79<br />
Förenta Staternas<br />
2,176,073 1,53 3,343,035 2,37<br />
öfriga nationers flaggor<br />
2,193,182 1,54 2,309,437 1,65<br />
Summa<br />
127<br />
142,547,148 100 139,537,390 100<br />
Af nämnda under rubriken »öfriga nationers flaggor» upptagna belopp<br />
hafva andelarne vant:<br />
År 1877. År 1878.<br />
för de Förenade rikenas skeppsfart H.T. 112,449 (0,079 proc.) H.T. 211,881 (0,152 proc.)<br />
» Danmarks skeppsfart » 611,004 (0,429a ) » 479,425 (0,344 » )<br />
Andelarne i varu<strong>om</strong>sättningen in<strong>om</strong> kustfarten, beräknadt efter det ofvan ,<br />
(sid. 118) angifna sammanlagda värdet af samtliga i de olika traktathamnarne<br />
från kinesiska hamnar ank<strong>om</strong>na, inklarerade, samt för sådana hamnar utklarerade<br />
laddningar, hafva för samma dr - med utelemnande likväl af de för<br />
reexport till utlandet (öfver land) afsedda, ofvan (sid. 118) <strong>om</strong>talade théladdningarne,<br />
angående hvilka speciela uppgifter saknas - utgjort:<br />
1877: 1878:<br />
för den britiska skeppsfarten 45,72 proc. 45,27 proc.<br />
» » kinesiska » .. 42,86 » 44,51 »<br />
» Förenta Staternas D 5,8 ))2,75 ))<br />
D den tyska » 4,24 D 5,68 »<br />
» D franska »0,42 D 0,38 »<br />
» » spanska D 0,37 » 0,6 »<br />
» D danska »0,19 » 0,56 »<br />
» D holländska » 0,14 » 0,09 »<br />
» » svenska och norska » __ 0,08 ))0,04 ))<br />
D » italienska » 0,02 » - »<br />
» » ryska » - » 0,04 »<br />
» » öfriga utländska » 0,16 » 0,08 »<br />
100 proc. 100 proc.<br />
Förestående de Förenade rikenas skeppsfart tillkornmande andelar af resp,<br />
0,08 och 0,04 procent svara till ett uppgifvet värde af ank<strong>om</strong>stfrakter, för hr<br />
1877 H.T1s 86,029 och för dr 1878 H.T1s 57,385, samt afgångsfrakter H.Tla<br />
81,618 för det förra året och för det senare H.T1s 38,774, hvadan medelvärdet<br />
af de förmedelst sådana fartyg i kustfart förda laddningar för det sistförflutna<br />
etret uppgått till H.TIs 48,079 samt till H:Tls 83,824 för dr 1877.
128<br />
Enligt samma beräkning hafva motsvarande fraktvärden i kustfarten för åren<br />
1875 och 18.76 uppgått till H.T1s 142,763 för det förra och H.T1s 288,642<br />
för det senare året.<br />
Sammanlagda värdet af den varu<strong>om</strong>sättning, s<strong>om</strong> under de fyra sistförflutna<br />
Etren egt rum m<strong>om</strong> detta konsulsdistrikt förmedelst svenska och norska<br />
fartyg, har således, enligt I. M. Cust<strong>om</strong>s' värdeberäkning och uppgifter, uppgått<br />
till:<br />
för år 1875_ H.T1s 297,712 eller (à. 6 sh.) L 89,313,6 sterling,<br />
• 1876___ D 543,217 » t, 162,965,1 »<br />
• 1877_ » 196,273 » ct 58,881,9<br />
• 1878_ » 259,960 » (k, 77,988'<br />
,och de mot dessa varden svarande, under de tre sistnämnda åren m<strong>om</strong> distriktet<br />
af sådana fartyg förtjenta och, för af desamma företagna resor, stipulerade<br />
bruttofrakter uppgående, enligt förut meddelade uppgifter, för år 1876 till<br />
doll. 98,074 eller (h 4 sh.) L 19,614,8 (42 resor med last), för år 1877<br />
till doll. 40,112 eller (h samma kurs) t. 8,022,4 (24 resor med last), samt<br />
för dr 1878 till doll. 57,097 eller (h 3 sh. 9 d.) t. 10,706,7 (27 resor med<br />
last) — hafva följaktligen, af de förda laddningarnas totala värde, representerat<br />
medeltal för år 1876 15,7 procent, för år 1877 13,6 procent samt för<br />
1878 13,7 procent.<br />
B. Christiernsson.
129<br />
Det Russiske Rige.<br />
Archangel den 19 Februar 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til den Norske Regjerings Departement for detfIndre.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar af<br />
folgende Oversigt:<br />
Til Distr. ank fra udenrigske Steder i Ballast 21 svenske Fartöier dr. 8,364 Tons.<br />
Fra » afg. til » » med Ladn. 21 s )) » 8,364 »<br />
Til » auk. fra Norge » i Ballast 136 norske 1) 37,599 » <strong>og</strong>303 K. L.<br />
)) )) )) udenrigske Steder med Ladn. 4 » )) ) ) 1,054 »<br />
» i Ballast 57 » )) )) 11,456 » » 166 »<br />
Fra » afg. til » med. Ladn. 197 » 53,109 » » 469 »<br />
De norske Fartöier vare samtlige Sejlskibe. Af de svenske Fartöier vare<br />
7 Dampskibe, hver Reise regnet s<strong>om</strong> et Fartöi; 3 af disse gjorde to Reiser.<br />
De tre foregaaende Aar ank<strong>om</strong> til Distriktet:<br />
Norske Fartöier.<br />
1876 190 dr. I 20,625 K. L.<br />
I 8,594 Tons.<br />
1877 196 D<br />
11,071 K. L.<br />
132,164 Tons.<br />
1878 148 »<br />
918 K. L.<br />
40,673 Tons.<br />
Svenske Fartifier.<br />
1,640 N. L.<br />
37 dr.<br />
7,524 Tons.<br />
46 15,252 Tons.<br />
61 21,508 »<br />
Den norske Skibsfart paa Distriktet er afvigte Aar<br />
sammenlignet med 1878 tiltaget 49 Fartöier dr 11,494<br />
Den svenske »<br />
Optjent Bruttofragt:<br />
D aftaget 40Y » 13,144<br />
indgaaende for 4 norske Fartifier _ _____ 4 672 Kr.<br />
D 197<br />
1,341,325 »<br />
Optjent Bruttofragt i <strong>1879</strong> for 197 norske Fartöier<br />
» <strong>1879</strong> 21 svenske<br />
» 1878 148 norske<br />
» 1878 61 svenske<br />
1,345,997 Kr.<br />
214,722 »<br />
1,271,455 »<br />
691,290 »<br />
Fragterne stode i det Hele taget betydeligt under foregaaende Aars.<br />
Trælastfragterne fra Archangel vare saaledes <strong>1879</strong> med faa Undtagelser:<br />
paa London fra 55-57 Sh. 6 D., den almindeligste Fragt 57 Sh. 6 D.<br />
D Vestkysten 57 Sh. 6 D.-62 S. 6 D. 60 »<br />
» Ostkysten 50--52 Sh. 6 D. (Kulhavn)<br />
52 Sh. 6 D.-55 Sb. den<br />
55 »<br />
Kanalhavnene 57 » 6 —60 »<br />
» Bordeaux___ 80--85 fr. med 5 ,°/,/.<br />
Marseille,Cette»<br />
Havrefragterne vare:<br />
100 » 5 %.<br />
paa Ostkysten<br />
Linsædfragterne:<br />
3 Sh. pr Quarter à 320 R.<br />
paa Östkysten fra 3 Sh. 6 D.-3 Sh. 9 D. pr Quarter h 424 R.<br />
Ber. o712, <strong>Handel</strong> o. SRfart. 9
Paa Vestkysten__ fra 4 Sh. pr Quarter h 424 R.<br />
» Holland » 26— 28 fl. pr Ruglast à 16 Chetvert.<br />
Tjærefragterne:<br />
paa Östkysten fra 3 Sh. 3 Sh. 6 D. den almindeligste Fragt 3 Sh. 4 1/ 2 D.<br />
Begfragterne s<strong>om</strong> almindelig i Regelen 3 D. höiere end for Tjære, hvilket,<br />
naar der tages Hensyn til Begfadenes Störrelse <strong>og</strong> Vægt, er uforholdsmæssig<br />
liden Forhöielse.<br />
I A aret 1878 betaltes Fragt for Trælast fra Archangel: til London 67 Sh.<br />
6 D.-70 Sh., til Vestkysten 70-75 Sh., til Ostkysten af Storbritannien<br />
62 Sh. 6 D.-67 Sb. 6 D., til Kanalhavnene 70 Sh. <strong>og</strong> til Marseille <strong>og</strong><br />
Cette 115 fr. ligeledes med 5 % Tillæg. Havrefragterne varierede fra 3 Sh.<br />
4 D. til 4 Sb. <strong>og</strong> for Linsæd til Holland betaltes 28-29 fl. pr Ruglast..<br />
Fragterne fra Onega <strong>og</strong> Soroka, hvorfra udelukkende udföres Trælast,<br />
staa i Regelen 10-15 ,%" under Archangelfragterne.<br />
Ved at beregne Bruttofragterne pr Ton for de fra Archangel de sidste 7<br />
Aar til Udlandet expederede norske Skibe, saaledes s<strong>om</strong> de paa Konsulatet ere<br />
blevne noterede, vil man formentlig faa et temmeligt korrekt Overblik af<br />
Fluktuationerne i Fragtsatserne paa dette Farvand i det nævnte Tidsrum.<br />
Antal Optjent Bruttofragt<br />
Aar. Sejlskibe. Tons. Bruttofragt. pr Ton.<br />
1873 123 3'1,941 Kr. 1,190,920 Kr. 37,28.<br />
1874 157 40,531 1,493,688 36,85.<br />
1875 173 48,475 1,491,520 » 30,77.<br />
1876 177 46,775 1,449,420 30,99.<br />
1877 167 43,191 1,406,345 » 32,56.<br />
1878 122 31,649 960,050 )) 30,33.<br />
<strong>1879</strong> 168 42,716 1,086,681 » 25,43.<br />
130<br />
Efter en mild <strong>og</strong> temmelig stadig Vinter begyndte Islosningen i Dvinafloden<br />
ved Archangel den 5 Mai, <strong>om</strong>trent halvanden Uge tidligere end den i<br />
Almindelighed pleier at foregaa; et Par Dage efter indtraf de förste Dampskibe<br />
fra Indlandet. Iterskende sydlige Vinde befordrede Isens Uddrivning af<br />
Hvidesöen, men havde desuagtet et mindre Dampskib, s<strong>om</strong> den 23 Mai ank<strong>om</strong><br />
fra Murmanskysten, havt store Vanskeligheder ved at forcere samme. Isen<br />
forsvandt imidlertid snart fra Söen, <strong>og</strong> de fdrste Sejlskibe fra Udlandet, der<br />
ank<strong>om</strong> hertil den iste Juni, havde gjort Reisen uden Ishinder.<br />
Skibsfarten paa Archangel begyndte saaledes ifjor under særdeles heldige<br />
Omstændigheder uden n<strong>og</strong>ens<strong>om</strong>helst Söskader, bevirkede ved Is, hvilket er<br />
en stor Sjeldenhed.<br />
Til Soroka <strong>og</strong> Onega ank<strong>om</strong> de förste Skibe den 13 <strong>og</strong> 14 Juni; fra<br />
Distriktets fjerde Lasteplads, Mesen, skede ifjor ingen Skibning, da Sagbruget<br />
<strong>om</strong> Vinteren var nedbrændt.<br />
De med Vaarflaaden ank<strong>om</strong>ne Fartöier havde ifjor havt meget hurtige<br />
Reiser., 2-3 Uger fra Havnene ved Nordsöen <strong>og</strong> det sydlige Norge var ganske<br />
almindelig. Udover S<strong>om</strong>meren vare derimod Vindforholdene for det Meste<br />
meget uheldige, til stort Hinder for Skibenes Fremk<strong>om</strong>st. Mange Fartöier<br />
havde saaledes 6-7 Ugers Reiser fra de samme Havne. Et Fartöi havde<br />
været 56 Dage paa Veien fra Arendal till Archangel. Areiret var under hele<br />
S<strong>om</strong>meren med Undtagelse af meget faa Dage ualmindelig koldt <strong>og</strong> regnfuldt<br />
med Taage <strong>og</strong> tyk Luft, ligeledes til stort Hinder for Skibsfarten. Desuagtet<br />
indtraf d<strong>og</strong> faa Söskader. Den norske Brig Nor af Arendal k<strong>om</strong> under Udseiling<br />
af H -videsöen med Trælastladning i tykt Veil. paa Grund, retournerede
131<br />
til Archangel <strong>og</strong> blev repareret. Kontrairt <strong>og</strong> stormende Vejr hindrede imidlertid<br />
Fuldförelse af Reisen. Fartöiet retournerede for anden Gang <strong>og</strong> overvintrer<br />
i Dvinafloden, ca 25 Verst fra Archangel. Briggen Hudson af Farsund,<br />
ligeledes ladet med Trælast, sprang i haardt Voir læk i Stien. Fartöiet<br />
retournerede till Archangel, blev kondemneret <strong>og</strong> solgt. Ingen svenske Skibe<br />
led större Stiskade i dette Farvand under <strong>Aaret</strong>s Skibsfart.<br />
Under Hösten havdes stadigt, godt Veir, men Kulde indtraf temmelig 'tidlig,<br />
saa Dvinaftoden frös til allerede den 6 November, <strong>om</strong>trent en Maaned för<br />
almindelig Tid. Fra Archangel udklareredes sidste Skib til Udlandet den 28<br />
Oktober.<br />
I Fyr-Havne- <strong>og</strong> Lodsvæsenet ere ingen Forandringer indförte sidste Aar.<br />
Hvad det sidste angaar, er der Udsigt til en Forbedring for Archangels Vedk<strong>om</strong>mende,<br />
da det er besiemt indenfor Dvinabarren at udlægge et Stationsskib<br />
for Lodserne, hvilket paa samme Tid skulde blive Fyrskib. • Der er d<strong>og</strong> ingen<br />
Sandsynlighed for, at dette Foretagende vil blive realiseret iaar. Paa de övrige<br />
Lastestæder i Distriktet findes fremdeles ikke offentlig ansatte Lodser.<br />
Med Hensyn til Distriktets K<strong>om</strong>munikationsvæsen er ingen anden Forandring<br />
indtraadt, end at den i Konsulatets sidste Aarsberetuing <strong>om</strong>talte Vei<br />
fra Povenets ved Onegasöens Nordside til Strandstedet Suma, beliggende ved<br />
Hvidestjen, <strong>om</strong>trent 50 Verst fra Lastepladsen Soroka, er færdigbygget. Suma<br />
staar i Dampskibsforbindelse med Archangel, <strong>og</strong> kan man nu herfra lægge<br />
Veien til St Petersburg over Suma, hvorfra <strong>om</strong>trent 200 Verst Landevei til<br />
Povenets, <strong>og</strong> derfra med Dampskib til St Petersburg. I Suma er oprettet<br />
Telegrafstation. Til Lettelse for Skibsfarten blev ligeledes sidste S<strong>om</strong>mer aabnet<br />
Telegrafstation i Archangels Havnestad Soll<strong>om</strong>bal.<br />
Der gives fremdeles ingen Udsigt til Udförelse af det i Konsulatets tidligere<br />
<strong>Indberetninger</strong> <strong>om</strong>talte Jernbaneprojekt fra Vjatka til Dvinabredden ved.<br />
Solvyitschegodsk i Nærheden af Ustjug; hvortil man havde stöttet store Forhaabfinger<br />
<strong>om</strong> Udvikling af Archangels <strong>Handel</strong>. Derimod er ved Keiserlig Ukas<br />
af 12 Oktober sidstl. tilstaaet Koncession til Terrænundersögelser for et Jernanlæg<br />
over Kadnikoff, i Nærheden af Vol<strong>og</strong>da, til Beresnik, ligeledes ved Dvinabredden<br />
<strong>og</strong> ca 300 Verst fra Archangel; men turde det have ligesaa lange Udsigter<br />
med Bygningen af denne s<strong>om</strong> af Vjatka-Ustjugbanen. Vandstandsforholdene<br />
i Dvinafloden tilstede i Regelen Dampskibsfart fra Archangel til Beresnik,<br />
saalænge Floden er aaben, hvilket langtfra er Tilfældet til Ustjug, hvortil<br />
Farten med Dampskibe under lav Vandstand ofte maa indstilles temmelig tidlig<br />
<strong>om</strong> Rösten, <strong>og</strong> har sidste fremk<strong>om</strong>ne Projekt desuden den Fordel, at<br />
Anlægget over Vol<strong>og</strong>da k<strong>om</strong>mer i direkte Forbindelse med allerede existerende<br />
Baner.<br />
Saalænge manglende K<strong>om</strong>munikationslinier bevirke, at saagodts<strong>om</strong> ingen<br />
Indförsel fra Udlandet kan ske til Archangel <strong>og</strong> Skibene altsaa ere nödte til,<br />
med faa Undtagelser, at gaa herop i Ballast, ville naturligvis Fragterne for<br />
Stedets Udskibningsvarer holde sig uforholdsmæssig höie, <strong>og</strong> Archangels Exporthandel<br />
har derfor <strong>og</strong>saa de sidste Aar i betydelig Grad været trykket af Konkurrence<br />
fra Ostersöhavnene, hvortil Varerne fra Oplandsdistrikterne ved de<br />
sell-ere Aars Udvikling af Dampskibsfarten paa Volga- <strong>og</strong> Vjatkafloderne i Forbindelse<br />
med Bygningen af Jernbanen fra Rybinsk til Balagoe, paa Linien Petersburg-Moskwa,<br />
mere <strong>og</strong> mere finde Veien.<br />
Skibsafgifterne i Archangel betaltes sidste Aar efter tidligere, i Konsulatets<br />
sidste Aarsberetning <strong>om</strong>handlede Regulativ.<br />
Uagtet Skibene, s<strong>om</strong> anfört, kun undtagelsesvis hidbringe Ladninger fra.<br />
Udlandet, hænder det d<strong>og</strong> ikke saa sjelden, at Opgiöret af indgaaende Frag-
132<br />
ter medförer Vanskeligheder fra Ladningsmodtagernes Side. I <strong>Aaret</strong> 18 77 anlagde<br />
to norske Skibskapteiner Proces mod deres Kjöbmand i Anledning af<br />
Fragtopgjöret for to Saltladninger. Foruden Tvist <strong>om</strong> Overliggedage <strong>og</strong> <strong>om</strong><br />
Erstatning for indsvunden Del af Ladningen, graldt det forskjellige andre<br />
Punkter i Fragtopgjöret, idet Ladningsmodtageren havde beregnet sig Adresse-<br />
K<strong>om</strong>mission <strong>og</strong> Procenter for Indkassering af Fragt, hvilken han s<strong>om</strong> eneste<br />
Varemodtager selv havde at betale, samt var der endelig Uenighed med Hensyn<br />
til Beregningen fra Tons til Pad <strong>og</strong> angaaende Kursbereningen af Fragten,<br />
der var stipuleret i engelsk Mynt.<br />
I Archangel existerer en <strong>Handel</strong>sret, hvilken d<strong>og</strong> ikke overtager Sager<br />
angaaende Pengefordringer af Belöb under 150 Rubel <strong>og</strong> hvis D<strong>om</strong>me i Pengesager<br />
ere inappellable for Belöb indtil 1500 Rubel. Ffter en langvarig Procedure<br />
blev D<strong>om</strong> endelig afsagt ifjor, <strong>og</strong> blev ved samme fastslaaet: 1° at Adresse-<br />
K<strong>om</strong>mission ikke kan fordres af Fragt for indgaaende Ladninger. Certepartierne<br />
paalagde de <strong>om</strong>handlede Skibe at betale »usual address», men blev det<br />
bevist, at saadan K<strong>om</strong>mission ikke existerer i Archangel for Indgaaende. Anderledes<br />
vil det maaske stille sig, ders<strong>om</strong> en fast K<strong>om</strong>mission, 3 %, til Exempel,<br />
er stipuleret i Certepartiet; 2° at Procenter ikke kan beregnes for Indkassering<br />
af Fragt for Varer, importerede for Ladningsmodtagernes egen Regning,<br />
hvilket jo ellers synes klart nok 3° at 1 Ton skal beregnes till 62,<br />
Pud <strong>og</strong> ikke, s<strong>om</strong> af Kjöbmanden gjort, til 63 Pud <strong>og</strong> 4° at Fragter, stipulerede<br />
i fremmed Mynt, blive at beregne efter sidste, med Posten modtagne,<br />
officielle St Petersburg Kursliste, <strong>og</strong> at telegrafiske Kursberetninger ikke kunne<br />
lægges til Grund for saadanne Fragtberegninger.<br />
Ved <strong>Handel</strong>srettens D<strong>om</strong> bleve samtlige af Kapteinerne gjorte Paastande<br />
godkjenclte, idet Kjöbmanden <strong>og</strong>saa blev dumt til at betale det fulde Belöb af<br />
tien fordrede Fragt <strong>og</strong> af Overliggedagspengene samt til at ,frafalde Fordringen<br />
.paa Godtgjörelse for den indsvundne Del af Ladningen.<br />
Under sidste Aars Skibsfart blev i Archangel Fragtforskud udbetalte til<br />
Skibene efter folgend Beregning for Sölvrubel:<br />
London--- -6 % 26 senere forhöiet til 26 7 2<br />
Amsterdam » 134 » 135<br />
Hamburg » 227 » 228<br />
Paris » 279 » 280<br />
hvilket maa betragtes s<strong>om</strong> ualmindelig billigt, da St Petersburger Kurs den störste<br />
Del af S<strong>om</strong>meren holdt sig <strong>om</strong>kring 25 <strong>og</strong> andre IVIy. ntsorter i Forhold. Tidligere<br />
Aar har Afskibernes Tillægsprocent paa Fragtforskuddene aldrig været<br />
lavere end 8, ofte langt höiere; ja i Mesen har det end<strong>og</strong> hændt, at man har<br />
beregnet indtil 40 .rf, . Det tör antages, at Grunden til <strong>Aaret</strong>s moderate Beregning<br />
ligger i, at det de sidste Aar er bleven mere almindelig, at Rederierne<br />
have forsynet Skibene med Penge over St Petersburg, hviket, s<strong>om</strong> i tidligere<br />
Aarsberetninger gjentagende bemærket, let kan ske ved at akkreditere Kapteinerne<br />
hos en Bank i St Petersburg, s<strong>om</strong> igjen besörger Udbetalingen til Kapteineri<br />
ne gjennem Statsbankens Afdelingskontor i Archangel. Uagtet det med<br />
<strong>Aaret</strong>s lave Beregning paa Fragtforskuddene maaske er tvivls<strong>om</strong>t, <strong>om</strong> saadan<br />
Pengeforsendelse vil medföre væsentlig Fordel, vilde det d<strong>og</strong> være særdeles<br />
önskeligt, <strong>om</strong> Rederierne i n<strong>og</strong>en Maade fortsætte med selv at forsyne Skibene<br />
med Penge, da man ellers kan være sikker paa, at Afskiberne heroppe igjen<br />
ville forhöie Beregningen paa Fragtforskuddene.<br />
I Onega <strong>og</strong> Soroka ere Skibsudgifterne fremdeles uforandrede <strong>og</strong> forholds-<br />
Nis moderate. Uagtet tidligere anförte i en Beretning fra Konsulatet, hidsættes<br />
paa Grund af indlöbne Forespörgsler gjentagen Opgave over samme:
133<br />
I Onega betaltes:<br />
Lastepenge til Staten 5 Kop. pr Ton.<br />
Afgift til et Kloster for Vaud__ 6 Rub. » Skib.<br />
Doktorpenge ..... 5 » » P<br />
Lodspenge, ind <strong>og</strong> ud 25 » »<br />
Ships-agency, (Adresse-K<strong>om</strong>mission) 25 Kop. » Ton<br />
af indtagen Ladning.<br />
Tillastning af Fartöierne foregaar vid Kioöen <strong>om</strong>trent 8 Kvartmile fra<br />
Byen Onega, s<strong>om</strong> kun er tilgjtvngelig for mindré Kystfartöier. Paa Lastningspladsen<br />
er til Dato Expeditionen af Skibene foregaaet, saavel for Toldkammerefs<br />
s<strong>om</strong> Afskibernes Vedk<strong>om</strong>mende. Heri vil iaar indtræde Forandring,<br />
idet Klareringen af Fartöierne herefter k<strong>om</strong>mer til at udföres i Onega,<br />
hvortil Adk<strong>om</strong>sten for Kapteinerne iövrigt er temmelig let med to, Afskiberne<br />
tilhörende Bugserdampskibe, der stadig holdes igang mellem Onega <strong>og</strong> Kio<br />
for Lastens Nedbringelse til Skibene.<br />
I Soroka beregnes Afgifterne paa lignende Maade d<strong>og</strong> med den Forskjel,<br />
at ingen Doktorpenge opkræves, hvorimod Skibene betale Ballastpenge, 30 Kop.<br />
pr Ton af en Fjerdedel af Skibets Drægtighed.<br />
Ved Mesen, hvor de f'aste Udgifter, medregnet Ballast-, Lods- <strong>og</strong> Bugserpenge,<br />
de förste Aar efter denne Lasteplads' Oprettelse udgjorde 10-11<br />
Pence pr Ton, bleve de i <strong>Aaret</strong> 1877 opsatte til det Tredobbelte med Tillæg<br />
af flere nye Udgiftsposter, Adresse-K<strong>om</strong>mission, Kirke- <strong>og</strong> Hospitalspenge m. m.<br />
Hertil k<strong>om</strong> en höist ublu Beregning paa Fragtforskuddene, der, s<strong>om</strong> ovenfor<br />
sagt, end<strong>og</strong> gik op til 40 %) over St Petersburg Kurs. Virks<strong>om</strong>heden var<br />
ifjor indstillet paa denne Lasteplads, men vil iaar igjen blive optaget, <strong>og</strong> antages<br />
Skibsafgifterne i n<strong>og</strong>en Maade at ville blive reducerede. Saasnart Opgave<br />
over samme erholdes, skal der<strong>om</strong> Beretning blive indsendt.<br />
Sundhedstilstanden var under Fjoraaret tilfredsstillende i hele Distriktet.<br />
De foruroligende sanitære Forhold, s<strong>om</strong> i Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> herskede i den<br />
sydlige Del af Riget, <strong>og</strong> de s<strong>om</strong> Folge deraf tagne strenge Forholdsregler betræffende<br />
Samfærdselen med Udlandet <strong>og</strong> disse Landsdele bevirkede, at en stor<br />
Del af Skibene ifjor medbragte Sundhedspas, hvilket d<strong>og</strong> viste sig at være<br />
en unödig Udgift, da Sundhedspas i Regelen ikke forlanges i russiske Havne.<br />
Fra norske Skibe deserterede under S<strong>om</strong>meren 3 Söfolk, hvoraf 2 Norske<br />
<strong>og</strong> 1 Udlænding. Ingen Desertioner fandt Sted fra svenske Skibe under <strong>Aaret</strong>s<br />
Skibsfart.<br />
import.<br />
Fra norsk Finmarken indförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1, til Archangel i 251 Fartöier, drægtig 16,026 Tons, hvoraf 8 Dampskibe,<br />
hver Reise regnet s<strong>om</strong> et Fartöi:<br />
Saltet <strong>og</strong> tiirret Fisk' ___________ Pud.<br />
Sild<br />
Salt<br />
Vildtskind<br />
Mölle- <strong>og</strong> Slibestene _<br />
Uldvarer<br />
Kolonialvarer, Kaffe, Vin<br />
Forskjellige andre Varer<br />
695,680 til Værdi<br />
8,925<br />
8,949<br />
91 »<br />
2,771 »<br />
3<br />
51<br />
SR. 533,975<br />
7,123<br />
1,910<br />
11,339<br />
2,575<br />
1 53<br />
290<br />
4,343<br />
SR. 561,708
134<br />
2, til Onega, Sum, Soroka, Kern <strong>og</strong> Mesen i 45 Fartöier, drægtig<br />
2,866 Tons:<br />
Saltet <strong>og</strong> tret Fisk<br />
Sild<br />
Salt<br />
Vildtskind 756 Styk. <strong>og</strong><br />
Huder af Söclyr 60 »<br />
Slibe- <strong>og</strong> Möllestene 518<br />
Forskjellige andre Varer<br />
Pud. 131,161 til<br />
• 2,188 »<br />
• 15,818 »<br />
3 »<br />
Import til norsk Finmarken i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> SR. 710,679.<br />
Fra andre udenrigske Steder,<br />
1, til Archangel:<br />
Salt (Liverpool)<br />
Stenkul<br />
Brændevin, Frugter<br />
Porter, Ol<br />
Kaffe<br />
The<br />
Petroleum<br />
Andre Olier<br />
Soda<br />
Metaller<br />
Maskiner, Verktöi<br />
Manufaktur <strong>og</strong> forskjellige andre Varer<br />
___<br />
Værdi SR . 139,805<br />
1,310<br />
4,192<br />
1,978<br />
240<br />
1,400<br />
46<br />
SR. 148,971<br />
hovedsagelig England <strong>og</strong> Hamburg, indförtes:<br />
Pud. 163,713<br />
174,309<br />
4,862<br />
170<br />
1,794<br />
619<br />
3,324<br />
4,012<br />
4,732<br />
4,068<br />
5,350<br />
2, til Onega <strong>og</strong> Soroka:<br />
Maskindele, Verktöi, ildf. Ler, Petroleum <strong>og</strong> for-<br />
.<br />
skjellige andre Varer<br />
Import fra andre udenrigske Steder<br />
Distriktets samlede Import i <strong>Aaret</strong> 1S79__________<br />
1878<br />
hvoraf fra Norsk Finmarken<br />
Export.<br />
til Værdi SR. 19,445<br />
7,533<br />
34,981<br />
1,035<br />
• 18,710<br />
14,100<br />
9,900<br />
» 43,204<br />
• 6„970<br />
• 7,339<br />
• 36,917<br />
• 54,607<br />
SR. 254,741<br />
Til norsk Finmarken udförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1, fra Archangel i 201 Fartöier, drætig 13.814 Tons, hvoraf 8 Dampskibe,<br />
hver Reise regnet s<strong>om</strong> et Fartiii:<br />
Mel, Gryn, hovedsagelig Rugmel Pud. 390.860 til Værdi SR. 403,680<br />
Havre » 374 » »<br />
Kornbrændevin<br />
Smör<br />
Fast.<br />
Pud.<br />
6 »<br />
1,052 0<br />
»<br />
1,000<br />
7,023<br />
Kjöd » 5,675 » » 16,511<br />
Tougverk, Hamp » 2,366 » » 16,824<br />
Tjære Tdr. 134 » » 612<br />
116 Pud. 3,811 » » 803<br />
Grönsager » 7,844 » »<br />
•<br />
» 7,797<br />
» 262.538<br />
» 973,217<br />
» 797,709<br />
» 563,037<br />
343<br />
2,697<br />
Træmaterialier, forskjellige » » 14,344<br />
Sæbe, Lys <strong>og</strong> forskjellige andre Varer » » 1,132<br />
SR. 464,969
135<br />
2, fra Onega, Suma, Soroka, Kern <strong>og</strong> Mesen i 94 Fartöier, drægtig<br />
4,667 Tons:<br />
Rugmel <strong>og</strong> Gryn Pad. 3,975 til Værdie SR. 3,530<br />
Smör, Kjöd <strong>og</strong> G-rönsager » » », 4,332<br />
Træmaterialier, forskjellige » » » 15,836<br />
Ruder, Tjære, Fjær, Lys <strong>og</strong> forskjellige andre Varer » 1,169<br />
Export til norsk Finmarken i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> SR. 489,836.<br />
Export til andre udenrigske Steder:<br />
1, fra Archangel.<br />
Lin, Stry. Pud. 880,304 til<br />
Linsæd Tschetvert 100,468 »<br />
Linsædkager Pud. 25,330 »<br />
Havre Tschetvert 355,345 »<br />
Tran Pud. 41,551 »<br />
Kjöd » 6,240 D<br />
Tjære, Beg Tdr. 82,401 »<br />
Fjær Pud. 989<br />
Skind _________ Styk. 3,311 »<br />
'Trælast Ptsb. St. 37,846 »<br />
Matter Styk. 294,574 »<br />
Forskjellige andre Varer »<br />
2, fra Onega.<br />
"Trwlast Ptsb. St. 8,990 »<br />
3, fra Soroka ______ »B 3,876 »<br />
Export til andre udenrigske Steder<br />
Distriktets samlede Export i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong><br />
hvoraf fra norsk Finmarken<br />
»<br />
SR. 24,867<br />
Værdi SR. 4,664,197<br />
» 1,395,349<br />
12,575<br />
• » 1.508,178<br />
» 109,031<br />
29,088<br />
D 276,098<br />
» » 14,605<br />
5,786<br />
» 1.405,357<br />
» 73,079<br />
» » 2,252<br />
SR. 9,495,595<br />
» » 292,171<br />
» » 166,300<br />
SR. 9,954,066<br />
» 10,443,902<br />
» 10,892,435<br />
» 553,698<br />
Af medfölgende Exportliste fremgaar, at Værdien af sidste Aars Udskibning<br />
til Udlandet udenfor norsk Finmarken understiger foregaaende Aars med<br />
ta 385,000 Rubel. Forskjellen er d<strong>og</strong> i Virkeligheden mindre, da Va)rdiopgavene<br />
for sidste Aars Skibning ere opförte fuldk<strong>om</strong>men i Overensstemmelse<br />
med Toldkammernes Priser, der tildels ere meget lavt ansatte, hvorfor de<br />
<strong>og</strong>saa i tidligere Beretninger fra Konsulatet for en enkelt Vares Vedk<strong>om</strong>mende,<br />
nemlig Trælasten, have været korrigerede. Naar hertil k<strong>om</strong>mer, at der ifjor ikke<br />
foregik n<strong>og</strong>en Skibning fra Mesen, saa kan man vistnok antage, at Værdien<br />
af de ifjor til Udlandet udförte Varer fuldk<strong>om</strong>men naaede foregaaende Aars.<br />
Ved Sammenligning af de ifjor udförte Varers Mængde med Exporten i 1878<br />
vil man finde en temmelig stor Förhöielse for Hovedartiklerne Flaxvarer, Linsæd<br />
<strong>og</strong> Trælast, især for de to sidstes Vedk<strong>om</strong>mende; for Linsæd saaledes<br />
<strong>om</strong>kring 60,000 Tschetverts <strong>og</strong> for Trælast 11,600 Ptsb. Stand. Af Havre<br />
udförtes derimod ifjor ca 82,000 Tschetverts <strong>og</strong> af Tjære <strong>og</strong> Beg ca 23,000<br />
Fustager mindre end i 1878. Ligeledes var i Fjoraarets Export af de mindre<br />
væsentlige Varer, Linsædkager, Tran <strong>og</strong> Matter mindre end i 1878, hvorimod<br />
Udförselen af enkelte Smaaartikler oversteg samme.
136<br />
Indkjöbspriserne vare ifjor i det Hele taget lavere end det foregaaende<br />
Aar, <strong>og</strong> tir man antage, at Udbyttet af Distriktets Exporthandel stillede sig<br />
adskillig bedre i <strong>1879</strong> end i 1878. For Trælastens Vedk<strong>om</strong>mende var dette<br />
d<strong>og</strong> langtfra Tilfældet. Exporten af denne Vare har desuagtet aldrig fra Archangel<br />
været större end ifjor, uanseet at Udlandets Priser stode saa lavt., at<br />
Udbyttet for Afskiberne vistnok tildels blev ganske tvivls<strong>om</strong>t.<br />
Fra Archangel afgik ifjor til Udlandet, udenfor norsk Finmarken, 479<br />
Skibe, drægtig 155,907 Tons, hvoraf 77 Dampskibe. I <strong>Aaret</strong> 1878 afgik fra<br />
Stedet 418 Skibe, drægtig 135,680 Tons, deraf 72 Dampskibe.<br />
Afgik fra Onega i <strong>1879</strong> 41 Skibe, droetig 20,820 Tons.<br />
» » » » 1878 44 » 20,283 »<br />
» » Soroka » <strong>1879</strong> 23 » 8,908 »<br />
» » » 1878._ _________ 33 » » 15,170 ».<br />
» » Mesen » 1878<br />
» » » » <strong>1879</strong> 19 » D 6,353 »<br />
Til Oversigt af Distriktets Skibsfart paa Udlandet i det Hele taget tjenernedenstaaende<br />
Tabel over de i de fem sidste Aar til Distriktet ank<strong>om</strong>ne Skibe, russiske<br />
Kystfartöier fra norsk Finmarken ikke medregnede.<br />
Nationalitet<br />
1875.<br />
Ant. Tons.<br />
1876. - 1877.<br />
Anti Tons Ant. Tons.<br />
1878. <strong>1879</strong>.<br />
Ant. I Tons. Ant. Tons.<br />
Russiske 12 4,586 37 12,192 26 9,366 15 6,684 18 6,889<br />
Svenske 34 14,428 37 14,009 46 17,064 61 23,977 21 8,738<br />
Norske 213 70,880 190 54,065 196 59,940 148 46,162 197 58,383<br />
Britiske 120 46,461 104 40,107 158 64,373 84 33,052 116 49,349<br />
Nordtydske 90 24,506 114 36,465 157 47,310 146 48,283 145 48,279<br />
Danske 78 21,179 78 16,857 57 17,528 49 16,575 35 11,107<br />
Hollandske 16 3,322 12* 2,056 5 1,089 8 1,573 7 1,324<br />
Franske 8 1,846 2 310 1 279 9 446 3 839<br />
Italienske<br />
1 326<br />
Amerikanske 814 3 1,622 2 1,127 733 727<br />
Tilsammen 572 188,022 I 577 I 177,683 1 649 I 218,402 1 514 I 177,485 I 543 I 185,635<br />
Distriktets Import fra Udlandet udenfor norsk Finmarken var s<strong>om</strong> tidligere<br />
uden væsentlig Betydning. Den indskrænker sig hovedsagelig til Forsy-<br />
Ding af Gouvernementets tynde Befolkning; Værdien ansat til SR. 27,868,<br />
höiere Belöb end i .<strong>Aaret</strong> 1878.<br />
Uagtet Udbyttet af Fiskerierne paa, Murmanskysten iflor var rigt i Sammenligning<br />
med foregaaende Aars Fiske, blev d<strong>og</strong> Tilförselen af Fiskeprodukter<br />
fra Norge, i alle Fald efter Toldkammernes Opgaver, ualmindelig betydelig. Det<br />
gjælder d<strong>og</strong> fremdeles, s<strong>om</strong> i tidligere Aarsberetninger gjentagne Gange bemærket,<br />
at disse Opgaver ikke kunne ansees for aldeles paalidelige, idet utvivls<strong>om</strong>t<br />
en stor Del af den Fisk, der af P<strong>om</strong>orerne (Kystbeboerne ved Hvidehavet)<br />
ved Indklareringen paa Toldkammerne angives s<strong>om</strong> norsk Produkt, er bleven<br />
indladet i Havnene paa .Murmanskysten. Til Distriktet skulde saaledes ifjor<br />
fra norsk Finmarken været indfört 282,017 Pud saltet <strong>og</strong> törret Fisk mere<br />
end i 1878, Sild heri indberegnet. Den store Tilförsel medförte lavere Priser.<br />
Værdien af <strong>Aaret</strong>s samlede Fiskeimport fra Norge til det hele Distrikt,
137<br />
ialt 837,954 Pud, er beregnet til SR. 682,213, hvilket gjtvr 81 Kopek pr<br />
Pad, istedetfor at Prisen pr Pud i <strong>Aaret</strong> 1878 beregnedes til 93 Kop. Grunden<br />
til dette Prisfald maa d<strong>og</strong> <strong>og</strong>saa for en stor Del tilskrives, at Fjoraarets<br />
Tilförsel af ringere Kvaliteter, navnlig Sei, var ualmindelig stor.<br />
I Konsulatets sidste Aarsberetning var <strong>om</strong>handlet opstaaede Vanskeligheder<br />
smed Hensyn til den rigtige Forstaaelse af de her gjældende Bestemmelser for<br />
Fisketilförselen fra Norge <strong>og</strong> den videre Forsendelse af norske Fiskeprodukter<br />
fra Guvernementets Havne til andre Steder i Rusland. Besynderlig nok<br />
er Toldstyrelsen endnu ikke k<strong>om</strong>men til klar Opfatning af Toldlovens Bydende<br />
i Forbindelse med den gjoeldende Toldtarif vedk<strong>om</strong>mende dette Anliggende.<br />
S<strong>om</strong> bekjendt have P<strong>om</strong>orerne Rettighed til toldfri Indförsel af Fiskevarer<br />
fra Norge, men har man hidtil staaet i den Formening, at dertil var<br />
knyttet den Betingelse, at Indförselen skulde ske i egne Fartöier. I Toldloveres<br />
§ 1,308, der <strong>om</strong>handler P<strong>om</strong>orernes Privilegier betræffende Samhandelen<br />
med Norge, staar nemlig udtrykkelig, at Udförsel af Kornvarer for at opnaa<br />
Toldfrihed maa ske i egne eller andre P<strong>om</strong>orer tilhörende Fartöier (efter<br />
nugjoeldende Toldtarif existerer ikke mere T_Tdförseltold paa Kornvarer). I samme<br />
Lovparagraf, der <strong>og</strong>saa <strong>om</strong>handler toldfri Indförsel af norske Fiskeprodukter,<br />
er derimod intet Forbehold gjort med Hensyn til de for Fisketransporten<br />
anvendte Fartöier. I en Fælledsanmærkning til Toldtarifens §§ 65 <strong>og</strong> 66,<br />
hvoraf den förste med Hensyn til P<strong>om</strong>orernes Rettighed til toldfri Indförsel<br />
af Fisk fra Norge refererer til nævnte Paragraf i Toldloven, staar derimod,<br />
at russisk Fisk, hvorved man forstaar Fiskeprodukter, tilberedte af Russere,<br />
saaledes <strong>og</strong>saa den af P<strong>om</strong>orerne i Norge fiskede eller af disse der indsaltede<br />
Fisk, indfört i russiske Fartöier, er toldfri. Toldstyrelsens Opfatning af dette<br />
Anliggende synes for Nærværende at være, at P<strong>om</strong>orerne, for at opnaa toldfri<br />
Indförsel af norske .Fiskeprodukter til Gouvernementets Havne, ikke ere<br />
indskrænkede til at benytte egne Fartöier, <strong>og</strong> at altsaa Fisk, for deres Regning<br />
indfört fra Norge, <strong>og</strong>saa er toldfri under fremmed Flag.<br />
For endelig at opnaa Klarhed i dette Anliggende er af Chefen for 61 ouvernementets<br />
Toldstyrelse til vedk<strong>om</strong>mende Departement indsendt fornyet Fremstilling<br />
af Sagen.<br />
De övrige Indförselsvarer fra norsk Finmarken, hovedsagelig P elsverk <strong>og</strong><br />
Salt samt enkelte andre Varer, vare s<strong>om</strong> almindelig af liden Betydning. Værdieu<br />
af den samlede Import belöb sig ifjor til SR. 147,642 mere end i 1878.<br />
Det fra Distriktet i <strong>1879</strong> til Finmarken indförte Kvantum Kornvarer, for<br />
Störstedelen Rugmel, oversteg efter Toldkammernes Opgaver foregaaende Aars<br />
med ea 22.000 Pad, hvorimod Værdien af samme er angivet til 63,000 Rubel<br />
mindre. Disse Talstörrelser stötte sig imidlertid til löse Opgaver fra P<strong>om</strong>orerne<br />
<strong>og</strong> kunne derfor ikke ansees s<strong>om</strong> fuldk<strong>om</strong>men paalidelige. Beregnet<br />
overet for samtlige Kornvarer bliver Prisen for Fjoraarets Udförsel SR. 1,03<br />
<strong>og</strong> for <strong>Aaret</strong> 1878 SR. 1,26 pr Pud. Af de övrige IJdförselvarer indtage<br />
Treematerialier af ringere Sorter <strong>og</strong> tildels Brændeved samt Fedevarer <strong>og</strong><br />
Tougverk störst Betydning. De Par sidste Aar er bleven indfört Kornbrmndevin<br />
i ubetydelige Kvantiteter, hvilken Vare formentlig indskibes paa Murmanskysten<br />
eller i Transit fra Norge föres tilbage dertil. Værdien af den<br />
samlede Export fra Distriktet til norsk Finmarken skal ifjor have været SR..<br />
63,862 mindre end i 1878.
1873<br />
1874<br />
1875<br />
1876<br />
1877<br />
1878<br />
<strong>1879</strong><br />
1873<br />
1874<br />
1875<br />
1876<br />
1877<br />
1878<br />
<strong>1879</strong><br />
Aar.<br />
Aar.<br />
Fartöier. Saltet, törret Fisk, Sild.<br />
Ant. Tons. Pud. Værdi.<br />
Samlet Imports<br />
Værdi.<br />
337 16,379 548,791 SR. 528,140 SR. 597,065<br />
303 15,465 558,096 » 552,821 » 642,361<br />
$ 16 19,516 621,292 » 521,527 » 590,682<br />
307 20,031 729,980 » 585.591 » 620,702<br />
284 17,920 672,835 » 453,491 » 485,482<br />
267 17,412 555,973 » 516,286 » 563,037<br />
296 18,892 837,954 » 682,213 » 710,679<br />
Fartöier.<br />
Ant. Tons.<br />
323 20,733<br />
291 18,557<br />
283 18,466<br />
295 18,481<br />
138<br />
Nedenstaaende Uddrag af Konsulatets Beretninger for de sidste 7 Aar<br />
giver Oversigt af Samhandelen mellem Finmarken <strong>og</strong> Konsulatdistriktet i<br />
.dette Tidsrum.<br />
Konsulaidistriktets Import.<br />
Konsulatdistriktets Export.<br />
Saltet, törret Fisk, Sild.<br />
Pud.IVærdi.<br />
Samlet Exports<br />
Værdi.<br />
490,189 I SR. 440,349 SR. 554,669<br />
639,958 » 530,087 0 639,038<br />
549,662 » 501,793 » 626,639<br />
447,765 421,652 » 494,802<br />
4.62,933 )) 489,558 » 570,221<br />
372,700 )) 470,454 )) 553,698<br />
394,835 » 407,210 s 489,836<br />
Höstens Udfald i Archangels Oplandsdistrikter i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>.<br />
Flaxuarer. Det antages, at Tilförselen af disse Varer k<strong>om</strong>mer til at overstige<br />
forrige Aars med mindst 100,000 Pud. Kvaliteten skal i det Hele taget<br />
være meget tilfredsstillende, uagtet Törringsprocessen paa enkelte Steder foregik<br />
under mindre heldige Omstændigheder.<br />
Tjære <strong>og</strong> Beg. S<strong>om</strong> almindelig vil Fabrikationen af disse Artikler bero<br />
paa Udlandets Behov <strong>og</strong> Priser. Disse have de sidste Maaneder været i Stigende,<br />
<strong>og</strong> kan man derfor formentlig gjiire Regning paa temmelig stor Skibping<br />
i Aar.<br />
Havre. <strong>Aaret</strong>s Avling af denne Kornsort var rig i alle Distrikter <strong>og</strong><br />
dertil af særdeles god Beskaffenhed. Ogsaa antager man, at k<strong>om</strong>mende Export<br />
b vil overgaa sidste Aars, ikke alene hvad Kvaliteten angaaer, men <strong>og</strong>saa i<br />
Mængde, <strong>om</strong> end större Partier k<strong>om</strong>me at gaa til St Petersburg, hvilket er<br />
sandsynligt.<br />
Linsæd. Uagtet Avlingen neppe i det Hele taget ansees at have været<br />
særdeles god, turde man d<strong>og</strong> kunne regne paa temmelig betydeligt Kvantum<br />
til Udförsel.<br />
Bug. I Vjatkas Guvernement var Avlingen tilfredsstillende, i Vol<strong>og</strong>das<br />
derimod mislig, <strong>og</strong> er det lidet sandsynligt, at Rug vil k<strong>om</strong>me til Udförsel,<br />
hvilket <strong>og</strong>saa de sidste Aar meget sjelden er skeet.
139<br />
Archangels Forsyning af Rugmel, s<strong>om</strong>, Udförselen til Norge indberegnet,<br />
Regelen dreier sig <strong>om</strong> 1,000,000 Pud, vil <strong>og</strong>saa iaar for den störste Deel<br />
foregaa fra Volgaegnene, hvorfra Varen leveres i Jaroslaw. Af Volgamel yentes<br />
mar 7- 800,000 <strong>og</strong> fra Vjatka 4- 500,000 Pud, saa Tilförselen skulde<br />
blive mere end tilstrækkelig, <strong>om</strong> end Forbruget i Archangels Gouvernement paa<br />
Grund af mislig ilöst sidste Aar vil blive större end almindelig. Desuagtet<br />
holde Priserne sig höie. For Nærværende betales for Vaarlevering af Volgavare<br />
i Archangel 99-102 Kopek pr Pud Brutto. Indkjöbsprisen er nemlig<br />
•Jaroslaw 80-83 Kopek, hvortil k<strong>om</strong>mer 8-9 Kopek Jernbanefragt til Vol<strong>og</strong>da<br />
<strong>og</strong> 10 Kopek Dampskibsfragt for Transporten fra Vol<strong>og</strong>da til Archangel.<br />
Det har de sidste Aar næsten udelukkende været Vellgamel, der er bleven<br />
udfört til Norge. Det males af utörket Korn <strong>og</strong> leveres i Matter h 9 Puds<br />
Vægt. Vjatkamelet, s<strong>om</strong> derimod males af törket Rug <strong>og</strong> leveres dels i 10<br />
Puds Matter, dels i Lærredssække h 4 11,--5 Pud. holdes her i Archangel i<br />
Regelen i 5 Kopek pr Pad höiere Pris. Efter Indkjöbspriserne paa Produktionsstederne<br />
skulde Vjatkamelet iaar ikke falde dyrere end Volgavare. Transport<strong>om</strong>kostningerne<br />
til Indskibningssted i Vjatka <strong>og</strong> derfra med Barker til Archangel<br />
beregnes til <strong>om</strong>kring 25 Kopek pr Pud.<br />
Trælast. Det ifjor til Sagning nedflödede Kvantum Tömmer var for Archangels<br />
Vedk<strong>om</strong>mende det vanlige. D<strong>og</strong> tör man neppe iaar kunne gjöre<br />
Regning paa saa stor Skibning s<strong>om</strong> sidste Aars, da temmelig store Lagere af<br />
ældre Beholdninger ifjor bleve römmede. Nærværende Frit<strong>om</strong>bord-Priser angives<br />
at være :<br />
for 1ste Sort (t 12à R. 13 Sh. pr Ptsbg Standard.<br />
» 2den » » 8 9 » 10 » »<br />
3dje P P 4 Sli. 10 » P 5 » » »<br />
Ifjor var höieste <strong>og</strong> laveste Pris for Last fra Archangel L 10 <strong>og</strong> t. 2 Sh.<br />
10 pr Ptsbg Standard frit <strong>om</strong>bord.<br />
Udsigterne for Distriktets Exporthandel var ved indeværende Aars Begyniielse<br />
ganske lovende, <strong>og</strong> turde k<strong>om</strong>mende Skibning, hvad Kvantum angaar,<br />
fuldk<strong>om</strong>men naa et godt Middelaars. I hvilken Grad Forretningerne ville<br />
blive indbringende k<strong>om</strong>mer meget at bero paa • ubelkursen, s<strong>om</strong> den sidste<br />
Tid har været i jævnt Stigende, hvilken Omstændighed i væsentlig Grad influerer<br />
paa Fordelagtigheden af de allerede afsluttede <strong>Handel</strong>er.<br />
Bremen den 31 januari 1880.<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Ch. Bodoni.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet dr <strong>1879</strong> framgår af följande<br />
siffror:
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo frail ,,Sverige med last 27 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,203 tons<br />
» » » utrikes ort med last 29 »» 12,762 »<br />
»<br />
»<br />
» » i barlast<br />
1 » » » 701 »<br />
I' rii » n » afgi)ngo ) till Sverige med last<br />
10 » 2,489 »<br />
» » » » i barlast<br />
11 » » » 2,611 »<br />
» » » » utrikes ort med last 20 » » 6,705 »<br />
1) » » » i barlast 13 » » » 5,232 »<br />
nTill<br />
» ank<strong>om</strong>mo fran Norge med last<br />
47 norska » » 7,720 »<br />
» »<br />
» )) i barlast<br />
i » » » 430 0<br />
140<br />
»<br />
» » utrikes ort med last<br />
» »<br />
»<br />
)) i barlast<br />
F : a n » afgingo till Norge med last<br />
» » » ) i barlast<br />
» » » 0 » utrikes ort med last<br />
» » » » » i barlast<br />
123 » » 56,392 »<br />
4 » » » 855<br />
3 » » » 752 »<br />
61 15,128 0<br />
40 » » 19,628 »<br />
72 » » » 30,523 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>mt fartyg utgjorde saledes 226 <strong>om</strong> 81„077<br />
tons, deraf 56 svenska <strong>om</strong> 16,965 och 170 norska <strong>om</strong> 64,112 tons ; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjorde 73 <strong>om</strong> 29,574 tons, deraf 30 svenska <strong>om</strong><br />
9,194 och 43 norska <strong>om</strong> 20,380 tons.<br />
Af tiligangliga statistiska uppgifter finner man, att Bremens handelsrörelse<br />
under sistlidet ir befunnit sig i till -växt, och kan man deraf sluta till en förbåttring<br />
af affårerna i allmänhet. Utbytet med de Förenade rikena har äfven<br />
sin del håruti, <strong>om</strong> ock totalsummorna af varuornsättningen icke alldeles gå upp<br />
till siffrorna för foregående ar.<br />
I den sammanlagda och utförseln till och från Bremen delt<strong>og</strong>o de<br />
Förenade rikena :<br />
dr <strong>1879</strong> med riksm. 8,430,486 kronor 7,503,133<br />
» 1878 » » 8,785,197 » 7,818,825<br />
» 1877 )) 11,181,318 =--- 9,951,373<br />
» 1876 » 11,847,388 = » 10,544,175<br />
» 1875 11,090,659 9,870,686<br />
Antalet på Weserfloden uppk<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjorde:<br />
år <strong>1879</strong>rn 42 fartyg <strong>om</strong> 14,718 tons, mot<br />
» 1878 0 11,454<br />
• 1877rn 24 7,862<br />
» 1876 26 » » 8,596<br />
» 1875 41 » 10,761<br />
De år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen innehade samtliga last.<br />
Fran Sverige ank<strong>om</strong>mo 22 svenska, 14 norsk-a, 3 bremiska, 67 andra<br />
tyska, 6 hollåndska, 5 danska och ryska, ell er tillsammans :<br />
år <strong>1879</strong> 120 fartyg <strong>om</strong> 15,470 tons, mot<br />
» 1878 59 » 6,654 »<br />
» 1877 38 4,425<br />
» 1876 50 » 8,258<br />
» 1875 61 » 11,103<br />
Vårdet af de utaf dessa fartyg medförda laster uppgick till:<br />
ar <strong>1879</strong> riksm. 1,083,014 = kronor 963,882 mot<br />
» 1878 464,829 413,698<br />
1877---- ------ ----- - --- » 305,302<br />
» 1876 » 789,070 » 702,272<br />
» 1875 893,637 D 795,337
141<br />
Till Sverige utklarerade under det förflutda året 18 svenska, 6 norska, 9<br />
ssbremiska, 65 andra tyska, 8 holländska, 3 ryska, 2 danska och 1 engelskt<br />
Sartyg, eller tillsammans:<br />
år <strong>1879</strong> 112 fartyg <strong>om</strong> 17,300 tons, mot<br />
P 1878 113 » » 14,714 »<br />
P 1877 96 o P 15,195 P<br />
» 1876 119 » P 17,032 P<br />
» 1875 110 » » 15,794 »<br />
Värdet af de med dcssa fartyg rnedförda laster uppgiek till:<br />
dr <strong>1879</strong> riksm. 3,795,627 r--- kronor 3,378,108 mot<br />
» 1878 » 4,969,359 == » 4,422,730<br />
» 1877 P 5,801,992 -,-- -- » 5,163,773<br />
P 1876 D 5,396,327 = P 4,802,731<br />
» 1875 _____ » 5,061,245 .- -=- P 4,504,508<br />
• Häraf framgår att införseln från Sverige vant betydligt större tin under<br />
--de senaste åren, men utförseln till Sverige deremot betydligt mindre.<br />
Till Brake ank<strong>om</strong>mo förlidet år 15 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 2,533<br />
, tons med last från Sverige samt 5 <strong>om</strong> 817 tons likaledes med last från utrikes<br />
ort; af de samma afgingo med last 1 <strong>om</strong> 392 tons till Sverige och 9 <strong>om</strong><br />
1,429 tons till utrikesort samt i barlast 5 <strong>om</strong> 742 tons till Sverige och 3 <strong>om</strong><br />
369 tons till utrikes ort.<br />
Till Emden ank<strong>om</strong>mo 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 259 tons med last från Sverige<br />
.och 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 228 tons med last från utliindsk hamn; af dessa<br />
fartyg afgingo 2 <strong>om</strong> 296 tons med last och 1 <strong>om</strong> 96 tons i barlast till utländska<br />
hamnar samt 1 <strong>om</strong> 95 tons i barlast till Sverige.<br />
Till Leer k<strong>om</strong>mo 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 132 tons med last från Sverige<br />
och 4 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,161 tons med last från utrikes oft; häraf afgingo<br />
i barlast 1 <strong>om</strong> 132 tons till Sverige och 3 <strong>om</strong> 943 tons till utrikes ort samt<br />
1 <strong>om</strong> 218 tons med last till utrikes ort.<br />
Papenburg och Norden besöktes icke under året af något svenskt fartyg.<br />
Af norska fart uppkor<strong>om</strong>o pd *Weser:<br />
år <strong>1879</strong> 106 fartyg <strong>om</strong> 50,172 tons, mot<br />
» 1878rn 89 P 42,236<br />
• 1877 85 o » 37,674<br />
» 1876 110 P P 42,754<br />
P 1875rn 99 » o 39,687 »<br />
Samtliga de år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen inn'ehade last:<br />
Fran Norge uppk<strong>om</strong>m'o 3 norska, 2 bremiska, 100 andra tyska, 8 holländska<br />
och 1 danskt, eller tillsarnmans:<br />
dr <strong>1879</strong> 114 fartyg <strong>om</strong> 8,296 tons, mot<br />
o 1878 ___ _ _______ ______ 106 s) » 8,817<br />
» 1877 139 P P 15,502<br />
» 1876 164 17,671<br />
» 1875 170 » 16,447<br />
Och uppgick viirdet af de med dessa fartyg införda laster till:<br />
år <strong>1879</strong> rikstn. 542,602 ..-- kronor 482,916<br />
P 1878 505,478 =_- 449,875<br />
782,589 » 696,504<br />
» 1876 1,243,280 =.- 1,106,519<br />
» 1,207,627 1,074,788
142<br />
Från Weser afgingo' till Norge 30 norska, 8 bremiska, 79 andra tyska,<br />
15 holländska och 1 franskt fartyg, eller tillsammans:<br />
år <strong>1879</strong> ...... _________ 133 fartyg <strong>om</strong> 19,466 tons, mot<br />
1878 138 D 24,757 D<br />
)-) 1877 158 » » 22,675 »<br />
1876rn 182 25,991<br />
D 1875 185 » » 21,146 »<br />
Värdet af de med dessa fartyg, utförda laster utgjorde:<br />
år <strong>1879</strong> ..... riksm. 3,0 ()9,243 = kronor 2,678,227<br />
» . D 2,845,531 = » 2,532,522<br />
» 1877 » 4,253,701 = 3,785,794<br />
D 1876 ...... _ ________ » 4,418,711 = 3.932,652<br />
» 1875 D 3,928,150 -= 3,496,054<br />
så väl införseln friin s<strong>om</strong> utförseln till Norge hafva således under det<br />
förflutna året något ökats.<br />
För norsk räkning inköptes här 1 fartyg <strong>om</strong> 506 tons till ett pris af.<br />
20,500 mark; 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 444 tons, s<strong>om</strong> hitkoni med last af nafta<br />
från Newyork, brann totalt upp.<br />
Till Brake ank<strong>om</strong>mo med last 2 norska fartyg <strong>om</strong> 280 tons från Norge<br />
och 25 <strong>om</strong> 6,664 tons från utrikes orter; derifrån afseglade 6 fartyg<br />
1,704 tons i barlast till Norge, 19 <strong>om</strong> 4,921 tons i barlast och 1 <strong>om</strong> 97<br />
tons med last till utrikes ort.<br />
Till Emden ank<strong>om</strong>mo med last 26 norska fartyg <strong>om</strong> 4,753 tons frail.<br />
Norge och 3 <strong>om</strong> 998 tons friin utrikes orter; samtliga dessa fartyg afgingo i<br />
barlast, deraf 17 <strong>om</strong> 3,069 tons till Norge och 12 <strong>om</strong> 2,682 tons till utrikes<br />
orter<br />
Till Leer ank<strong>om</strong>mo från Norge 7 norska fartyg <strong>om</strong> 1,004 tons med last<br />
och 1 <strong>om</strong> 430 tons i barlast; från utrikes orter ank<strong>om</strong>mo 10 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 4,210 tons med last och 2 <strong>om</strong> 528 tons i barlast. Till Norge afgingo 1<br />
norskt fartyg <strong>om</strong> 169 tons med last och 5 <strong>om</strong> 632 tons i barlast; till utrikes<br />
orter afgingo 13 <strong>om</strong> 5,167 tons med last och 1 <strong>om</strong> 203 tons i barlast.<br />
Till Papenburg ank<strong>om</strong>mo 10 norska fartyg <strong>om</strong> 1,409 tons med last från<br />
Norge; alla dessa afgingo i barlast, deraf 8 <strong>om</strong> 1,097 tons till Norge och 2<br />
<strong>om</strong> 312 tons till utrikes ort.<br />
Norden besöktes icke under året af något norskt fartyg.<br />
Bremens hela handels<strong>om</strong>sättning under år <strong>1879</strong> framgår af följande siffror:.<br />
införseln uppgick till 471,405,295 riksm., och<br />
utfürseln » 470,088,858 D<br />
tillsammans 941,494,153 riksm.<br />
Motsvarande belopp uppgick till:<br />
år 1878 872,624,858 riksm.<br />
• 1877 874,181,766<br />
» 1876 864,041,710<br />
» 1875rn 854,771,602<br />
Från de Förenade rikena infürdes till Bremen dr <strong>1879</strong>.<br />
Fran Sverige: Från Norge:<br />
Födoämnen 431,163 riksm. 172,224 riksm..<br />
Mailmen 608,066 D 370,278 »
Halffärdiga fabrikat<br />
Industriföremal<br />
I ofvanstaende belopp ingick:<br />
143<br />
3,849 riksm. riksm.<br />
39,936 » 100 »<br />
tillsammans 1,083,014 riksm. 542,602 riksm.<br />
Fran Sverige: Fran Norge:<br />
Ilafre 426,351 riksm. Ol 55,495 riksm.<br />
Trävaror 606,318 » Fisk, saltad och torkad 25,117<br />
Tändstickor ...... 27,772 » Hafre 67,403 D<br />
Travaror 321,616 »<br />
Tran ____________ 48,147 »<br />
Till de Förenade rikena utfördes under samma ar fran Bremen:<br />
Till Sverige: Till Norge:<br />
Födoämnen 3,298,085 riksm. 2,810,986 riksm.<br />
Råämnen 448,176 D 180,726 »<br />
Halffärdiga fabrikat 1,320 » -<br />
Industriföremal 48,046 » 17,531 »<br />
tillsammans 3,795,627 riksm. 3,009,253 riksm.<br />
Hari ingick tobak för 2,466,921 riksm. till Sverige och for 2,401,223<br />
riksm. till Norge samt petroleum för 311,786 riksm. till Sverige och för 160,361<br />
riksm. till Norge.<br />
Hela antalet till Bremen ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde:<br />
ar <strong>1879</strong> 2,821 fartyg <strong>om</strong> 1,083,441 tons<br />
D 1878 2,762 1,013,238<br />
» 1877 2,694 946,623 »<br />
» 1876rn 2,720 920,904<br />
» 1875 2,801 845,798 »<br />
Utvandringen frail Bremen uppgick till:<br />
år <strong>1879</strong>26,654 personer med 118 fartyg<br />
D 1878 21,483 » » 111 »<br />
» 1877 19,179 » » 109 ))<br />
» 1876 24665 » 107<br />
» 1875rn 24,503 » » 96 »<br />
Den på Weserfloden hemmahOrande handelsflottan utgjordes af:<br />
ar <strong>1879</strong> 557 tartyg <strong>om</strong> 357,250 tons<br />
D 1878 502 » 325,492 »<br />
» 1877 519 » » 303,787<br />
» 1876 504 » » 276,979 D<br />
D 1875 488 » » 256,498 »<br />
I min berättelse för förra aret kunde jag icke gifva 'ikon gynsam skildring<br />
af harvarande handelsförhållanden under det då tillandaga,ngna Etret, men, sedan<br />
riksdagen fattat sina beslut <strong>om</strong> skyddstullar och den för Bremen sa vigtiga<br />
frågan <strong>om</strong> tobaksmonopolet i Tyskland blifvit afgjord pa det sätt att en förhöjd<br />
tull på tobak antagits samt forslaget <strong>om</strong> införande af monopol förkastats,<br />
utvecklade sig småning<strong>om</strong> en lifiigare verksamhet; derma erhöll en ytterligare<br />
impuls gen<strong>om</strong> de samtidigt till följd af den rika spanmalsskörden inträdda gynsammare<br />
handelsförhållandena i Nordamerikas förenade „stater, så att det för-
144<br />
-flutna året på det hela taget kan anses hafva vant lönande för handelsföretag.<br />
Detsamma kan dock beklagligtvis icke sägas <strong>om</strong> rederiaffiirerna; med få undantag<br />
hafva i allmänbet frakterna för segelfartyg förblifvit liga och utsigterna för en<br />
förbättring äro ingalunda lofvande, till följd af ångfartygens betydligt tilltagande<br />
konkurrens.<br />
De båda rederibolagen »Norddeutscher Lloyd» och »Neptun» hafva arbetat<br />
med framgång under förlidet år, kursen på aktierna i »Nordd. Lloyd», s<strong>om</strong> vid<br />
början af år <strong>1879</strong> stod på 60 X, hade vid årets slut gått upp till pari, under<br />
det aktierna i »Neptun», hvars. fartyg endast användas i norra Europa och<br />
jemväl gå på Skandinavien, hela tiden hållit sig uppe öfver pari.<br />
Den största uppmärksamhet egnas fortfarande åt fOrbättrandet af farleden<br />
i Weser nedan<strong>om</strong> Bremen, och fortsätter man att reglera floden så att under<br />
förra året ett större antal fartyg kunde i Bremen lossa och lasta.<br />
Ä.fven under förra året har export hdrifrån egt rum af tyska stenkol till<br />
Ostindien och södra Amerikas vestkust samt lemnat tillfredsställande resultat.<br />
Man kan hoppas att, till följd af kolens erkändt goda beskaffenhet, en billigare<br />
produktionskostnad och billigare jernvägsfrakter till de tyska hamnarne, utförseln<br />
af de westfaliska kolen skall tilltaga och fartygen derigen<strong>om</strong> beredas tillfälle<br />
att erhålla utfrakter iifven till europeiska konsumtionsorter.<br />
Helsotillståndet har under förlidet år vant godt m<strong>om</strong> hela konsulat-distriktet.<br />
Vice konsuln i Papenburg skrifver:<br />
»Beklagligtvis har utbytet med de Förenade rikena knappast artat • sig<br />
mindre <strong>og</strong>ynsamt under det sistförflutna året an under de närmast foregående.<br />
Den förbättring man sedan fiera dr hoppats på har ieke inträdt, snarare<br />
hafva prisen på trii, hvilket fir den enda artikel s<strong>om</strong> har flagon betydelse för<br />
platsens handel med Sverige och Norge, nått en så låg punkt för Avg inkop<br />
s<strong>om</strong> försäljning att de aldrig stått så lagt. Mot hösten step träprisen något;<br />
.emedan efterfrågan på trä ökades och förråden i Sverige och Norge voro<br />
fordrades högre pris och betingades äfven för vissa slag. Hit infördes under<br />
året <strong>om</strong>kring 5,200 stand. trå från Sverige och Norge; förråden voro vid årets<br />
slut små.<br />
Affärsförhållaudena i industridistrikten hafva sedan hösten fått en gyn-<br />
:samniare vändning, och ser det ut s<strong>om</strong> <strong>om</strong> år 1880 bättre utsigter skulle öppna<br />
sig för trähandeln. Den sedan den 1 oktober gallande tullen på trii kan ej<br />
k<strong>om</strong>ma att inverka våsentligt på införseln från Sverige och Norge; samma<br />
qvantitet trit torde hädanefter s<strong>om</strong> hittills k<strong>om</strong>ma att importeras, och, <strong>om</strong> till<br />
följd af den ut<strong>om</strong>ordentligt höga tullen på hyfl.ade trävaror dessa ej langre<br />
kunna importeras, k<strong>om</strong>mer man i stället att införa ohyflade trävaror; i fiera<br />
tyska importstäder Ur man redan sysselsatt att inratta hyflerier.D<br />
Herm. S. Gerdes.
Antwerpen den 3 April 1880.<br />
145<br />
Belgien.<br />
(Skrivelse til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
De med Antwerpens centrale Beliggenhed forbundne gunstige Ejend<strong>om</strong>meligheder<br />
for <strong>Handel</strong>srörelsen, der til alle Tider har betegnet denne Havn s<strong>om</strong><br />
bekvemt Oplagssted for forskjellige fremmede Produkter, har efterhaanden skaffet<br />
Antwerpens Marked betydelige Transit-Forbindelser. Blandt flere Artikler kan<br />
nævnes Korn. Omfanget af Indförselen vil fremgaa af nedenstaaende Fremstilling.<br />
Kornindförselen til Antwerpen i Aarene 1844-1853:<br />
Hvede. \ Rug. Byg. Havre. Mais.<br />
1844 101,090 67,230 361,230 19,500<br />
1845 768,720 87,000 253,620 7,980<br />
1846 1,741,440 814,920 185,100 32,490 ■••••■■■■<br />
1847 1,453,500 1,037,670 104,120 17,370<br />
1848 151,920 64,860 72,150 2,010<br />
1849 127,521 22,388 28,544 400<br />
1850 42,553 43,477 60,602 -<br />
1851 197,118 53,190 64,368 5,977<br />
185 .2 829,607 264,298 110,023 6,911 ..••■■■■••<br />
1853 820,095 322,714 178,041 -<br />
6,233,559 2,777,747 1,417,798 92,638<br />
Gjennemsnitlig 623,356 277,7751 141,779 9,264<br />
Stedets Indförsel fra 1870 til <strong>1879</strong>:<br />
Ialt Hektol.<br />
549,050<br />
1,117,320<br />
2,973,950<br />
2,612,660<br />
290,940<br />
178,853<br />
146,632<br />
320,648<br />
1,210,839<br />
1,320,850<br />
10,521,742<br />
I 1,052,174<br />
Rug. IByg. Havre. Mais. Ialt Hektol.<br />
I<br />
1870 2,020,179 441,112 853,695 1,324,297 4,639,263<br />
1871 5,547,477 1,594,887 1,315,672 2,374,162 10,832,198<br />
1872 2,128 : 275 362,503 210,377 2,000 2,703,155<br />
1873 3,868,221 860,183 1,480,638 526,544 6,735,586<br />
1874 4,329,380 1,069,972 1,478,277 1,187,621 8,065,250<br />
1875 2,387,012 736,149 1,281,498 733,419 5,138,078<br />
1876 5,452,483 1,046,169 1,499,312 1,556,675 11■1.1. 9,554,639<br />
1877 3,808,486 1,642,182 1,320,380 1,399,273 177,139 8,347,460<br />
1878 5,501,127 2,077,962 2,474,558 2,555,090 424,678 13,032,415<br />
<strong>1879</strong> 8,257,855 2,993,584 2,085,825 2,350,837 664,676 16,352,777<br />
43,300,495 12,824,703 13,999,212 14,009,918 1,266,493 85,400,812<br />
Gjennemsnitlig 4,330,049 1,282,4701 1,399,921 1,400,992 126,6491 8,540,080<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart.<br />
10
146<br />
Gjennemsnitlig aarlig Tilförsel i Aarene 1844-53 = 1,052,174 Hektoliter.<br />
D 1870-79 = 8,540,080 D<br />
D Total Indförseli <strong>1879</strong> = 16,352,777 D<br />
Heraf sees, at den störste Importforögelse har fundet Sted siden Aar 1870,<br />
Tidspunktet for Elsas-Lothringens Annexion til Tydskland, s<strong>om</strong> har forskaffet<br />
Antwerpen en bekvem direkte Vei til Sehweitz. Man vilde kunne imödese en<br />
endnu större Transitrörelse, hvis Toldsystemet i Frankrige var liberalere.<br />
En Sammenligning af Antwerpen med Liverpool <strong>og</strong> London, s<strong>om</strong> de vigtigste<br />
europæiske Markedspladse, giver saadant Resultat:<br />
Indförsel Aar <strong>1879</strong> til Liverpool 3,845,721 Qvarter Hvede.<br />
D » » London 2,855,128 »<br />
Antwerpen (8,257,855 Hektoliter--,-- - ) 2,857,389 »<br />
Naar Indförselen til det sidste Sted sammenlignet med Liverpool tilsyneladende<br />
er lavere, kan bemærkes, at dette egentlig maa tilskrives den Omstwndighed,<br />
at den engelske Befolkning alene bruger Hvedebröd s<strong>om</strong> Födemiddel,<br />
medens Befolkningen saavel i Belgien s<strong>om</strong> i Tydskland dertil anvender en större<br />
Del Rug.<br />
Naar forskjellige Hændelser saas<strong>om</strong> Misvæxt, Krigsuroligheder m. m. i de<br />
seneste Aar har givet Anledning til en för ukjendt stor Korntilförsel til de<br />
europæiske Lande væsentlig fra Amerika, kan det bemærkes, at ikke alene<br />
talrigere <strong>og</strong> billigere Transportmidler har bidraget dertil men <strong>og</strong>saa at et, især<br />
i de nordamerikanske Stater, raadende bedre indrettet <strong>og</strong> mindre bekosteligt<br />
Agerdyrkningsvæsen har befordret denne större Tilförsel, der fremtidig formentlig<br />
turde vedblive <strong>og</strong> nödvendiggjöre i de andre Produktionslande Indförelsen<br />
af et i samme Retning organiseret Agerdyrknings-System.<br />
Forövrigt afhænger det udentvivl af <strong>Handel</strong>sstandens virks<strong>om</strong>me Foretagelsesnand<br />
i Forbindelse med Lokalforvaltningens rigtige Omsorg at sikkre denne<br />
Havn en udvidet kontinental Transit-Virks<strong>om</strong>hed.<br />
I dette Aars förste tre Maaneder indklarerede ved Antwerpens Toldstation<br />
889 Damp- <strong>og</strong> Seilskibe bestaaende af 60 Belgiske, 87 Tydske, 10 Amerikanske,<br />
509 Engelske, 2 Österrigske, 34 Danske, 20 Spanske, 1 Græsk, 19<br />
Hollandske, 8 Italienske, 5 Portugisiske, 4 Russiske Fartöier o. s. v. medens<br />
669 Fartöier udklareredes med Varer samt 268 i Ballast.<br />
I dette Aar er der til Antwerpen ank<strong>om</strong>met 27 svenske Fartöier<br />
hvoraf 21 Fartöierdrægtig 8,963,13 Tons fra Sverige.<br />
<strong>og</strong> 6 2,745.63 » andre Land e .<br />
<strong>og</strong> deriblandt 23 Dampfartöier 10,498,70<br />
samt 57 norske Fartöier<br />
hvoraf 28 Skibe drægtig 10,306,94 Tons fra Norge.<br />
<strong>og</strong> 28 » » 15,749,14 » » andre Lande.<br />
hvoriblandt 9 Dampskibe »3,653,2 7 D<br />
Der antages, at ville indtræde paa det belgiske Marked betydelig Stigen i<br />
Trælastpriserne <strong>og</strong> tillige at der vil blive Adgang til Befragtning for Fartöierne<br />
for saadan Varetransport, men desværre synes Fragtpriserne endnu hidtil<br />
lidet lovende for Rederierne.<br />
O. L. Berg.
147<br />
Chile <strong>og</strong> Bolivia.<br />
Valparaiso den 28 Januar 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til den Norske Regjerings Depa,rtement for det Indre.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar<br />
af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra udenrigske Steder med Ladning 2 svenske Fartöier dr. 1,044 Tons<br />
» i Ballast 3 » » 1,743<br />
Fraafgik )<br />
til med Ladning 4 » » 2,215<br />
Til • ank<strong>om</strong> fra<br />
i Ballast<br />
med Ladning<br />
i Ballast<br />
1<br />
1 norsk<br />
i »<br />
»<br />
»<br />
572<br />
575<br />
935<br />
afgik til med Ladning 1 935<br />
» » i Ballast 1 575<br />
Den indsendte Skibsliste udviser en yderst svag Skibsfart ; det var <strong>og</strong>saa<br />
at vente at vore Redere ikke vilde sende deres Fartöier i Fragtsögning til denne<br />
Kyst, saalænge Krigen varer.<br />
Krigsbegivenhederne have været af den Beskaffenhed, at man turde regne<br />
paa, at Freden snart sluttes. D<strong>og</strong> kan man ikke vide hvilken Interesse der endnu<br />
gives i Peru for at vedligeholde denne Tilstand. Imidlertid er Chile Herre<br />
over Havet langs den hele Kyst <strong>og</strong> tillands over bele Provinsen Tarapaca med<br />
dens Salpeterminer.<br />
Under Peru var Udförselstolden paa Salpeter overmaade höi, saagodts<strong>om</strong><br />
prohibitiv; denne bestaar endnu, men det er at forvente, at Chiles Regjering<br />
tager Tolden i Betragtning <strong>og</strong> reducerer den, saa at Antofagasta <strong>og</strong> Taltal derved<br />
ikke k<strong>om</strong>me til Skade.<br />
For Rederi i Almindelighed er denne Kyst af Betydning, <strong>og</strong> er jeg derfor<br />
sikker paa at det norske <strong>og</strong> dets Kapitainer folge Krigsbegivenhederne her<br />
paa Kysten med den Interesse, de fortjene. Udsigterne ere lovende. Det er<br />
ikke at tvivle <strong>om</strong>, at en stærk Udskibning vil finde Sted, saasnart Krigen er<br />
endt. Ders<strong>om</strong> ikke næsten alle Arbeiderne foretrak Krigstjenesten, <strong>og</strong> derved<br />
Arbeidskraft fattedes i Minerne, saa vilde nu alt stor Rörelse finde Sted.<br />
Den nu indhöstede Hvede er færdig til Afskibning; <strong>Aaret</strong> har været sjeldent<br />
godt for Jordbruget.<br />
I Kobber har man <strong>og</strong>saa havt et godt Aar <strong>og</strong> besynderligt nok uagtet de<br />
lave Priser i Europa. Navnlig för <strong>og</strong> i Begyndelsen af Krigen blev for mange<br />
Papirpenge sat i Cirkulation, Metalmynt forsvandt, Papirpenge faldt i Værdi<br />
<strong>og</strong> Kursen paa Europa faldt i Forhold (fra 40 c. til 27 c.). Folgen heraf var,<br />
at Kobberpriserne stege her i samme Proportion, medens Arbeidslön <strong>og</strong> Levnetsmidler<br />
bleve <strong>om</strong>trent de samme. Kobberminer, s<strong>om</strong> paa Grund af fattige<br />
Ertser ikke kunde forhen bearbeides, k<strong>om</strong> paa nyt i Gang <strong>og</strong> med Fordel.<br />
Nu gaar Kobber i Europa altid höiere <strong>og</strong> Alt er efter Mineeiernes Önske.<br />
P. Gudde.
Cadiz den 6 Marts 1880.<br />
148<br />
Spanien.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
De Forenede Rigers Skibsfart Aar <strong>1879</strong> paa Konsulatdistriktet fremgaar<br />
af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 12 svenske Fartöier dr. 3,021 Tons<br />
1) » )) )) Udlandet » » 16 » » » 5,457 »<br />
» » )»») i Ballast 3 » » » 943 »<br />
Fra » afgik til Sverige med Ladning 6 » » » 2,117 »<br />
» » » Udlandet » » 16 » » » 4,796 »<br />
» » » » » i Ballast 7 » » » 1,847 »<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra Norge med Ladning 7 norske » 1,658 »<br />
» » ,»») i Ballast i » » » 171<br />
» » » » Udlandet med Ladning 41 » » » 10,715 »<br />
» » » » » i Ballast 18 » » 4,225 »<br />
Fra » afgik til Norge med Ladning 20 » » » 4,908 »<br />
0 » » Udlandet » » 33 » » 8,422 »<br />
» » 0 » » i Ballast 14 » » » 3,771 »<br />
Det samlede Antal med Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde saaledes 76<br />
dr. 20,869 Tons, hvoraf 28 svenske dr. 8,496 <strong>og</strong> 48 norske, dr. 12,373<br />
Tons ; Antallet med Ladning afgaaede Fartöier udgjorde 75 dr. 20,243 Tons,<br />
hvoraf 22 svenske dr. 6,913 <strong>og</strong> 53 norske dr. 13,330 Tons.<br />
Distriktets Hovedstation har i <strong>Aaret</strong>s Löb været besögt af folgende Antal<br />
Skibe :<br />
25 svenske dr. 7,866.16 Tons <strong>og</strong> 39 norske dr. 9,943.61 Tons.<br />
Disse Fartöier hidbragte :<br />
Fra Sverige: i svenske Skibe : 37,892 Planker, 20,120 Bord, 503 Bjælker.<br />
i norske 853 Planker, 464 Bjælker.<br />
Fra Norge : i svenske )) intet.<br />
i norske 675 Tons Is.<br />
Til Vice Konsulatstationerne ank<strong>om</strong>:<br />
Sevilla.<br />
4 svenske Fartöier dr. 957 Tons <strong>og</strong> 23 norske dr. 5,758 Tons, wed<br />
hvilke indförtes :<br />
Fra Sverige: i svenske Skibe: 444 Std. Planker.<br />
norske 338 Std. )) 16 Std. Bjælker.<br />
Fra Norge : i svenske P intet.<br />
norske 239 Std. Planker, 3,000 V<strong>og</strong>. Klipfisk.<br />
Huelva.<br />
1 svensk Fartöi dr. 420 Tons, 3 norske dr. 756.31 Tons, der indförte :<br />
Fra Sverige : i svenske Skibe : 189 V, Std. Planker.<br />
i norske 20,351 Planker.<br />
Fra Norge : intet.
149<br />
Santa Cruz de Tenerifa.<br />
1 norsk Fartöi dr. 2Š7 Tons, der medbragte fra andre Steder 350 Tons Kul.<br />
Paa det i <strong>Aaret</strong>s Löb disponerede Skibsrum falder folgende Fragter.<br />
Svenske Farthier ank<strong>om</strong>ne til Cadiz fra Sverige ..........L 2,414<br />
fra andre Steder D 464<br />
ank<strong>om</strong>ne til Sevilla fra Sverige L 1,306<br />
fra andre Steder D 192 1,498<br />
ank<strong>om</strong>ne til Huelva fra Sverige<br />
fra andre Steder<br />
afgaaede fra Cadiz til Sverige Y, 1,699<br />
til andre Steder D 3,137 Sh. 10<br />
afgaaede fra Sevilla til Sverige<br />
til andre Steder » 160<br />
afgaaede fra Huelva til Sverige<br />
til andre Steder__ ..... »<br />
___ Y., 530<br />
D 530<br />
Y„ 4,906<br />
4,836 Sh. 10<br />
160<br />
L 4,996 Sh. 10<br />
Norske Skibe ank<strong>om</strong>ne til Cadiz fra Norge ___ Y, 329<br />
fra andre Steder » 2.487 Sh. 14 2,816 Sh. 14<br />
ank<strong>om</strong>ne til Sevilla fra Norge L 908<br />
fra andre Steder » 5,897 6,805<br />
ank<strong>om</strong>ne til Huelva fra Norge Y., —<br />
fra andre Steder_ .....<br />
ank<strong>om</strong>ne til Santa Cruz de Te-<br />
» 1,509 1,509<br />
nerifa fra Norge<br />
—<br />
fra andre Steder » 210 210<br />
afgaaede fra Cadiz til Norge ___ 2,834 Sb. 15<br />
til andre Steder ...... » 3,693 Sb. 14<br />
afgaaede fra Sevilla til Norge_ —<br />
til andre Steder D 2,348<br />
afgaaede fra Huelva til Norge t, —<br />
til andre Steder » 348<br />
•<br />
2,878<br />
• 11,340 Sh.<br />
6,528 Sh. 9<br />
2,348<br />
348<br />
• 9,224 Sh. 9<br />
Foruden nævnte 25 svenske <strong>og</strong> 39 norske Fartöier besögtes Hovedstationen<br />
af 312 spanske, 233 engelske, 223 franske, 65 italienske, 24 amerikanske,<br />
14 tydske, 7 hollandske, 7 danske, 9 russiske, 2 österrigske, 1 belgisk, ialt<br />
982 Fartöier.<br />
Trælast. Priserne stode i det forlöbne Aar forholdsvis temmelig lavt,<br />
grundet paa store Beholdninger, en Omstændighed, s<strong>om</strong> altsaa maatte beherske<br />
Importen, der vel havde Tendents til at nærme sig den af Markedstilstanden<br />
betingede Limit, d<strong>og</strong> uden væsentlig Indflydelse paa Noteringerne til det bedre.<br />
Uagtet <strong>Aaret</strong>s Trælastforretninger afsluttes med flere oplagte Ladninger, er der
150<br />
ikke desmindre Grund t41 at antage, at Importen i det nye Aar vil arbeide<br />
under gunstigere Kaar, <strong>og</strong> at den næste Prisbevægelse vil være opadgaaende.<br />
For 14 Fods Planker 3 X 9 betaltes gjennemsnitlig Pjstr. 10 V, pr Tylvt,<br />
medens Bjælker solgtes til ca 62 Rvs pr Codo 8 eng. Cub.-Fod.<br />
Salt. Udskibningen til Norge andr<strong>og</strong> til 3,141 Læster.<br />
» Sverige » 193<br />
I 1878 indhöstedes her 125,867 Læster Salt (1 L. Salt = ca 2 Vs Ton.)<br />
hvorimod forrige Aars Höst kun. naaede 86,524 eller 39,343 Læster mindre.<br />
Den officielle Saltpris noteredes fremdeles med 95 Rvs pr Læst, leveret<br />
ved Siden af Skibet.<br />
Udförselen til Rio Grande <strong>og</strong> Buenos Ayres var meget betydelig <strong>og</strong> Fragterne<br />
stode henholdsvis i 30 Sh. <strong>og</strong> 24 Sh. pr Ton. Saltfragterne til Norge<br />
formaaede ikke at hæve sig over 1 Kr. 20 pr Tönde for Christiansund <strong>og</strong> Aalesund<br />
med 90 Ore for Bergen. I Saulucar de Barrameda, et Saitfelt, hvis<br />
Produktionsevne aarlig synes at være i Tiltagende, ere 4 Saliner i Virks<strong>om</strong>hed,<br />
der give et samlet aarligt Udbytte af ca 3000 Læster, hvoraf Störsteparten<br />
er Gjenstand for Export.<br />
Vin. Vin<strong>om</strong>sætningen, der under de sidste Aars universelle Krise har<br />
lidt ikke ubetydeligt, animeredes n<strong>og</strong>et i det foregaaende Aar s<strong>om</strong> Folge af en<br />
forholdsvis stor Udförsel af lave Vinsorter til Frankrige; ikke desmindre viser<br />
Statistiken en a A.ftag:en. ftagen. Med.ens saaledes Udförselen fra Zerez i 1878<br />
andr<strong>og</strong> til 36,330 Fod.<br />
opföres den i <strong>1879</strong> med 31,330 »<br />
Forrige Aars Höst betingede bedre Kvaliteter, hvorimod Udbyttet var ringe<br />
med en Gjennemsnitspris af 30 pesos = ca 82 Kr. pr Pibe (excl. Fad) for<br />
lave, <strong>og</strong> 60 pesos = ca 164 Kr. for bedre Vare.<br />
Klipfisk. Om denne Artikels Markedskaar for nærværende saavels<strong>om</strong> fremtidige<br />
Konjunkturer kan kun gjentages, hvad der i Konsulatets foregaaende<br />
Aarsberetninger er fremholdt. Konsumen er i stadigt Aftagende. Over Hamburg<br />
London <strong>og</strong> Marseille importeredes i <strong>1879</strong> 76,967 Kilos.<br />
K<strong>om</strong>munikationer. Til de andalusiske Jernbaner er nu lagt en ny Linie<br />
Huelva—Sevillabanan, en K<strong>om</strong>munikation, der, efter Forlydende, allerede i næste<br />
Manned vil kunne aabnes for den almindelige Trafik. Huelva ejer i sit rige<br />
Opland store Velstandskilder, der længe har ventet paa et nyt Medium for<br />
Omsætning <strong>og</strong> Samfærdsel. Da derhos selve Byens lokale Beliggenhed er en<br />
Betingelse mere for Provindsens materielle Udvikling, vil det nye K<strong>om</strong>munikationsled<br />
ikke undlade at öve en gavnlig Indflydelse paa saavel k<strong>om</strong>mercielle<br />
s<strong>om</strong> industrielle Tilstande <strong>og</strong> Forholde i Provindsen Huelva. Det er derfor<br />
under Indseendet af det Opsving den forögede Produktionskraft <strong>og</strong> Omsætningsevne,<br />
s<strong>om</strong> den nye Jernlinie i Forening med Huelvas fremtidige Betydning s<strong>om</strong><br />
Söhavn vil fremkalde, at der gjöres Skridt til Extratarifers Anvendelse for det<br />
Indre. At en saadan Forföining vil være en heldig Betingelse for Konkurrencen<br />
med Spaniens nordlige Provindser, er en almindelig Antagelse, der i Tidens<br />
Löb i talende Fakta vil faa sin Bekræftelse.<br />
Kurser. Gjennemsnitskursen stillede sig: for Londonværdier 3 M. D.<br />
48 D. pr 20 Rvs <strong>og</strong> for kortsigtede Papirer paa Paris 5.02 pr 20 Rvs.<br />
Sundhedstilstanden var gjennemgaaende god hele Provindsen over.<br />
Christino Olsen.
151<br />
Ryska riket.<br />
Helsingfors (Finland) den 24 mars 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulatdistriktet dr <strong>1879</strong> framgår af<br />
nedanstående:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo fran Sverige med last 72 svenska fartyg <strong>om</strong> 10,407 tons<br />
» » i barlast 39 » )) 7,512<br />
)) utrikes ort med last ..... 30 )) 10,400<br />
)) » i barlast 102 22,501<br />
Fran )) afgingo till Sverige med last 66 )) )) )) 10,524<br />
)) » » i barlast 19 )) 1,467<br />
)) )) utrikes ort med last 162 )) )) 35,625<br />
» i barlast 16 » )) 3,204<br />
Till anklmo fran Norge med last ___ 10 norska )) 1,310<br />
N )) )) » i barlast 52 » )) 19,138<br />
)) )) )) » utrikes ort med last 43 )) 13,530<br />
)) )) )) » i barlast 257 )) )) )) 92,075<br />
Fran afgingo till Norge i barlast 1 )) )) )) 60<br />
» » utrikes ort med last 352 )) 123,084 ))<br />
)) » i barlast 9 » )) 2,910<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 155 <strong>om</strong> 35,647<br />
tons, hvaraf 102 svenska <strong>om</strong> 20,807 tons och 53 norska <strong>om</strong> 14,840 tons ;<br />
antalet med last afgångna fartyg utgjorde 580 <strong>om</strong> 169,238 tons, hvaraf 228<br />
svenska <strong>om</strong> 46,149 och 352 norska <strong>om</strong> 123,084 tons.<br />
Sammanlagda antalet till Finlands generalkonsulsdistrikt ank<strong>om</strong>na<br />
svenska och norska fartyg år <strong>1879</strong> utgjorde 625 <strong>om</strong> 176,876.59 tons<br />
» » » ......... » 1878 D 902 » 258,031.29 »<br />
minskning år <strong>1879</strong> af 277 <strong>om</strong> 81,154.70 tons.<br />
Af de år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>na voro:<br />
svenska fartyg 263 <strong>om</strong> 50,821.81 tons<br />
år1878 366 » 73,116.66 »<br />
minskning år <strong>1879</strong> af ___ 103 <strong>om</strong> 22,294.85 tons.<br />
Af de år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>na voro:<br />
norska fartyg 362 <strong>om</strong> 126,054.78 tons<br />
D dr 1878. .... 536 » 184,914.63 »<br />
minskning dr <strong>1879</strong> af . 174 <strong>om</strong> 58,859.85 tons.<br />
Frakterna för de svenska fartygen utgjorde:<br />
år <strong>1879</strong> 999,680 finska mark<br />
D 1878 1,720,444 D<br />
minskning dr <strong>1879</strong> af 720,764 finska mark.<br />
Frakterna för de norska fartygen utgjorde:<br />
år <strong>1879</strong> 3,257,316 finska mark<br />
D 1878 5,281,722 » »<br />
minskning dr <strong>1879</strong> af 2,024,406 finska mark.
152<br />
Minskningen i frakt för båda länderna utgjorde fir <strong>1879</strong> 2,745,170 finska<br />
mark.<br />
Importen från Sverige med 72 svenska fartyg <strong>om</strong> 10,407.03 tons har<br />
utgjorts af kalk, sill, tegel, krita, hartz, rödfarg, zinkhvitt, svafvelsyra, smide,<br />
jern och kopparplåt, kork, piplera, stångjern, styckegods och manufakturer.<br />
Exporten till Sverige med 66 svenska fartyg <strong>om</strong> 10,524.24 tons har bestått<br />
af tjara, beck, rag, hafre, hvetemjöl, smör, pottaska, talg, ved, trävirke,<br />
rörtoffs, kött, flask, nötkreatur och hastar.<br />
Importen fran Norge med 10 norska fartyg <strong>om</strong> 1,310.28 tons bar utgjorts<br />
af salt, sill, sey, torrfisk, bressling, murtegel.<br />
Till Norge har intet norskt fartyg afgått med last.<br />
Importen från utrikes orter med 30 svenska fartyg <strong>om</strong> 10,400,25 tons<br />
har utgjorts af salt, vin, konjak, jern, stål, stenkol, cement, petroleum, tobak<br />
och styckegods.<br />
Exporten till utrikes orter med 162 svenska fartyg <strong>om</strong> 35,625.81 tons<br />
har bestått af smör, tjära, beck, ved, trävaror, råg och hafre.<br />
Importen från utrikes orter med 43 norska fartyg <strong>om</strong> 13,530.28 tons<br />
har utgjorts af salt, socker, kaffe, jern, jernplåt, stenkol, petroleum, vin, tobak,<br />
krita och slipstenar.<br />
Exporten till utrikes orter med 352 ijorska fartyg <strong>om</strong> 123,084.63 tons<br />
har bestått af trävaror, plankor, bräder, bjelkar, battens, pitprops, splittved,<br />
tjära, beck, strumming, smör, rag och hafre.<br />
Förteckning öfver frakter från Viborg dr <strong>1879</strong>:<br />
Till: Varen. S<strong>om</strong>maren. Hösten.<br />
Westhartlepool 31 sh. 30-31 sh. 35-37 sh. 6 d.<br />
Grimsby 32 sh. 33 sh. 37 sh. 6 d. — 38 ah.<br />
Hull 32 sb. 33 sh. 6 d. 37 sh. 6 d. — 40 ah.<br />
London 37 sh. 6 d., 35 sh. 35-36 sh. 42 sh. 6 d.<br />
Gloucester 45 sh.<br />
Havre 48-50 fr. 55 fr.<br />
Bordeaux 60-65 fr. 65 fr. 80 fr.<br />
Marseille, Cette •••••■■■• 75 fr. 5 %. 85 fr. 5 %.<br />
Amsterdam 25 fl. 25 1 26 fl.<br />
Antverpen 50 fr. 65 fr. 5 %.<br />
Lübeck,<br />
25 R:m.-27 R:m. 5 % 28 Riksm. 5 %.<br />
Köpenhamn 26 Riksm. 26 Riksm. 28 Riksm. 5 %.<br />
Sevilla 80 fr. 5 %.<br />
Livorno ....... 11■1. •■■•■ 85 fr. 5 %.<br />
Anmärkningar.<br />
IprSt.Petersb.st.<br />
eller 165 k.f.<br />
engelskt matt.<br />
Ipr st.<strong>om</strong>165k.f.<br />
längden metr.,<br />
tjockl. o. bred.<br />
engelskt matt.<br />
IprSt.Petersb.st.<br />
eller 165 k.f.<br />
engelskt mått.
Exporterade artiklar. År <strong>1879</strong>. År 1878. År 1877.<br />
Bark Lisp. 479,541 363,367 264,620<br />
Fisk, lefvande, färsk, torr och rökt 147,736 114,544 141,177<br />
» saltad Tunnor. 25,804 23,883 16,309<br />
Flask och kött Lisp. 104,964 90,552 90,970<br />
Garn » 9,420 23,273 11,152<br />
Glas- oeh kristallarbeten, alla slag » 156,705 154,294 129,705<br />
Hudar och skinn » 23,653 43,030 11,250<br />
Jern och stal, alla slag, samt arbeten deraf a 2,073,513 1,605,903 1,228,678<br />
Kreatur: lefvande, hästar St. 2,971 1,583 1,985<br />
» horn- och annan boskap » 51,654 38,818 30,789<br />
Ljus, alla slag Lisp. 1,079 2,326 12,657<br />
Papper alla slag, och papp » 837,720 572,143 401,189<br />
Smör » 722,994 557,781 504,196<br />
Spanmal: <strong>om</strong>alen Tunnor. 328,899 166,948 148,278<br />
» mjiil och gryn Lisp. 99,767 53,961 286,668<br />
Tjara, tjärberma och vraktjära Tunnor. 138,730 143,174 293,158<br />
Travaror : sågade eller tillhuggna Kub.f. 31,156,881 37,562,064 49,699,808<br />
» rundt virke » 3,058,389 2,385,762 6,193,130<br />
Tä.ndstickor Lador h 1000 askar. 9,413 1,512 6,126<br />
Ved Famnar. 160,433 168,025 195,834<br />
Väfnader Skalp. 2,981,882 2,423,665 2,305,312<br />
Import erade artiklar. År <strong>1879</strong>. År 1878. Ar 1877.<br />
B<strong>om</strong>ull Lisp. 273,422 278,765 i 241,658<br />
Bränvin och sprit, arrak, r<strong>om</strong>, konjak<br />
och franskt bränvin, pa kärl 50,731 67,872 96,012<br />
» i buteljer St. 9,754 4,258 6,251<br />
Fisk, lefvande, färsk, torr och rökt Lisp. 50,562 83,425 70,002<br />
» saltad 67,229 222,948 289,722<br />
Hudar och skinn 74,065 64,599 50,729<br />
Jern och stal, alla slag, samt arbeten deraf » 1,037,003 988,094 1,324,956<br />
Kaffe 349,810 373,534 433,613<br />
Maskiner och modeller Värde i Mark 382,222 360,649 790,482<br />
Petroleum och andra oljor Lisp. 337,878 329,358 435,574<br />
Salt, kok- Tunnor. 254,369 310,625 442,776<br />
Socker Lisp. 589,238 757,751 1,029,295<br />
Spanmal : <strong>om</strong>alen Tunnor. 113,468 195,739 171,920<br />
» mjöl och gryn Lisp. 8,710,387 9,607,272 9,305,128<br />
Tackjern, oarbetadt Skeppund. 113,946 19,866 122,541<br />
Tobak, arbetad och oarbetad Lisp. 310,868 383,899 360,228<br />
Viner, alla slag, pa kärl 86,643 95,375 157,077<br />
»s » i buteljer St. 38,452 43,562 78,715<br />
Väfnader Skalp. 1,382,504 1,430,551 2,525,987<br />
Tulluppbörden.<br />
153<br />
Uppgift d, de förnämsta varuartiklar s<strong>om</strong> exporterats och importerats frail<br />
och till Finland under nedannämnda dr:<br />
För ink<strong>om</strong>mande och utgaende tillsammans<br />
guldmynt 9,114,678 9,774,621 11,465,015
154<br />
Tippgift värdet af Finlands införsel från och utförsel till Sverige och<br />
Norge dr <strong>1879</strong>:<br />
Tullka ru rar.<br />
med finska<br />
fartyg.<br />
Införs el Utförsel<br />
med utländska<br />
fartyg.<br />
med finska<br />
fartyg.<br />
med utländska<br />
fartyg.<br />
Mark. pen. Mark. !pen. Mark. pen. Mark. pen<br />
Torneå 208,643 95 176,200 18,567<br />
Kemi 126,638 75 92,641 50<br />
Uleåborg 174,318 48 5,467 50 115,217 70 39,097<br />
Brahestad 90,601 7 4,672 164,066 56 75,607 35<br />
Gamlakarleby 87,907 50 7,068 134,905 25 24,652<br />
Jakobstad 58,044 40 4,322 60 -^<br />
Nvkarleby 25,690 10 61,033 70 •••••■••■<br />
Nikolaistad 73,101 306,299 40 756,370 824,427 60<br />
Kaskö 363 25 11,008 95 241,467 75 74,605 50<br />
Kristinestad 645 80,578 52 3,518 230,668 15<br />
Björneborg 202,619 54 108,527 3<br />
Raumo 53,000 -<br />
Nystad 41,922 30 13,480 50<br />
Nå,dendal 20,652<br />
Ibo 1,504,969 90 46,277 619,293 900<br />
Eckerö 51,050 65,810<br />
Mariehamn 226,398 35 100,329 50<br />
Degerby 155,665 65 1,580 397,605 40 23,820<br />
Hangö 263,200 - 626,933<br />
Ekenäs 187,156 78 1,100 17,766<br />
Helsingfors 1,556,012 80 112,434 150,332 75<br />
Borgå 23,436 52 26,516<br />
Lovisa 10,515 589 20<br />
Kotka 22,130 50 57 521 25<br />
Fredrikshamn 3,400 - 7,425<br />
Viborg 489,611 25 90,589 80 21,484 43 47,890<br />
Kuopio 3,310<br />
Joensuu 5,332 50 ■•■■•■<br />
Nyslott 738 20<br />
S:t Michel 4,920 25<br />
Sammandrag.<br />
Summ a 5,469,375 50 896;267 711 3,770,723 89 1,469,350 83<br />
Införsel:<br />
med finska fartyg Mark 5,469,375.50.<br />
utländska fartyg » 896,267.71. 6,365,643.21.<br />
Utförsel:<br />
med finska fartyg Mark 3,770,723.89.<br />
utländska fartyg D 1,469,350.83. 5,240,074.72.<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg har under detta års förlopp blifvit inköpt<br />
eller försåldt.<br />
Ur Öfverstyrelsens för lots- och fyrinrättningen i Finland årsberättelse<br />
för 1878:<br />
Vid årets utgång funnos m<strong>om</strong> de finska farvattnen 14 fyrbåkar, 2 fyrfartyg<br />
och 3 hamnfyrar jemte 2 ledfyrar.
155<br />
Öfverstyrelsen har hos Senaten uti skrifvelse af den 6 november sistlidne<br />
hr hemställt, att till seglationens betryggande utmed kusten i närheten af Storkallegrundet<br />
och klippgruppen Vargögaddar ett med ångkraft inrattadt fyrfartyg<br />
af jern måtte anskaffas, i enlighet med tillika aflemnad ritning jemte dithörancie<br />
kostnadsförslag, slutande å 177,500 mark, samt vid förenämnda grund<br />
sd snart s<strong>om</strong> m.öjligt och redan i hist innevarande dr utläggas.<br />
Sjömätningsarbetena i Vasa lotsfördelning hafva <strong>om</strong>fattat trakten närmast<br />
till Moikipäähällar. Härvid blef en yta af 240 qvadratverst undersökt, uppmattes<br />
vattendjupet 66,124 gånger, bestämdes läget af 67 holmar, hvilka jemte<br />
den u. ndersökta trakten, motsvarande 27 verst i längd, uppt<strong>og</strong>os å karta, utlades<br />
368 remmare och uppstäldes 69 märken.<br />
Hela antalet remmare och prickar, dem lotsarne under året utsatt och<br />
vidmakthållit, uppgick till 3,115, för hvilka jemte underhållet af remmare och<br />
sjömärken vid farlederne i Saima och Kallavesi fördelning m<strong>om</strong> de Tavastlandska<br />
vattendragen och i Lad<strong>og</strong>a sjö ersättning af allmänna medel utbetalts<br />
med tillsammans 31,844 mark 38 penni.<br />
Lotsningarnes antal utmed kusten under sistlidet dr utgör 9,126 samt de<br />
derför influtna lotspenningar 172,547 mark 73 penni. Härvid var antalet<br />
lotsningar af enskildes fartyg 8,466 och af ryska kronans 660; samt lotslegan<br />
för förstnämnda fartyg 161,543 mark 61 penni och för de senare 11,004<br />
mark 12 penni.<br />
Strandnings- och olyckshändelser utmed landets kuster hafva inträffat till<br />
ett antal af samrnanlagdt 23, hvaraf 8 förek<strong>om</strong>mit m<strong>om</strong> farvattnet under Viborgs<br />
fördelning och 7 i Vasa fördelning. m<strong>om</strong> Ekenäs, Åbo och Uleåborgs<br />
fördelningar hafva deremot så beskaffade olyckor icke egt rum. Dervid hafva,<br />
utan att något menniskolif förspillts, såvidt i Ofverstyrelsen dr kändt, 5 fartyg<br />
blifvit vrak, 4 fartyg betydligt skadats och 14 fartyg erhållit okända, inga<br />
eller mindre skador. Vid två af ifrågavarande strandningstillfällen fauns kronolots<br />
<strong>om</strong>bord.<br />
Ut<strong>om</strong> ifrågavarande tillfttllen hafva, enligt hvad hos Öfverstyrelsen anmälts,<br />
ännu två fartyg med kronolots <strong>om</strong>bord lindrigt törnat på grund, men hvardera<br />
grundstötningen skett, utan att sådant påbördats lotsen, skada a fartyg vållats<br />
eller uppehåll i dess fard derig ien<strong>om</strong> förorsakats.<br />
Enligt hvad det förestående utvisar hafva handeln oh sjöfarten under år<br />
<strong>1879</strong> likas<strong>om</strong> år 1878 vant betydligt i aftagande, i anseende till den svåra<br />
handelskris s<strong>om</strong> dessa dr gått igen<strong>om</strong> hela handelsverlden.<br />
Hvad återigen beträffar innevarande Ars skeppning så synes, att då konjunkturerna<br />
för närvarande a trävaror äro något bättre än under de senast förflutna<br />
två åren och herrar sågegare sålunda afslutat betydliga försäljningar, ar<br />
all anledning att hoppas det innevarande års seglation skall blifva ganska liflig,<br />
särdeles från Kotka, Viborg och de andra större konsulaten.<br />
F. Rouget de S:t Hermine.
Lissabon den 20 mars 1880.<br />
156<br />
Portugal.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart pa distriktet under år <strong>1879</strong> inhemtas af<br />
följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last från Sverige 36 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,511 tons<br />
»<br />
»<br />
»<br />
» » i barlast<br />
0<br />
.<br />
utrikes ort<br />
»<br />
48<br />
33<br />
»<br />
0 »<br />
12,906<br />
8,766 »<br />
Fran » afgingo med last till Sverige 73 » » » 17,561 »<br />
» 0 » i barlast » . i » » 365 »<br />
» » » med last till utrikes ort 30 » » » 7,972 »<br />
» » » i barlast » » 11 » » » 3,705 »<br />
Till<br />
.0<br />
»<br />
»<br />
»<br />
ank<strong>om</strong>ino med last från Norge<br />
» » utrikes ort<br />
» i barlast »<br />
51<br />
140<br />
91<br />
norska<br />
»<br />
»<br />
0<br />
»<br />
»<br />
» 10,664<br />
» 42,870<br />
. 23,468<br />
»<br />
»<br />
1' 'rån<br />
» afgingo med last till Norge 178 » » » 40,456 »<br />
» » » i barlast » » 2 » » » 917 »<br />
» » » med last till utrikes ort 14 » 0 0 2,775 »,<br />
» » )) i barlast » •.• 86 » » » 30,774 »<br />
Hela antalet med last ankonma fartyg utgjorde således 275 <strong>om</strong> 74,951<br />
tons, hvaraf 84 svenska <strong>om</strong> 21,417 och 191 norska <strong>om</strong> 53,534 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjorde 295 <strong>om</strong> 68,764 tons, hvaraf 103 svenska<br />
<strong>om</strong> 25,533 och 192 norska <strong>om</strong> 43,231 tons.<br />
Distriktets hamnar besöktes under dr <strong>1879</strong> af tillsammans 117 svenska<br />
fartyg, dragtiga 30,183 tons, hvaraf 12 angfartyg, dragtiga 4,324 tons. De<br />
motsvarande norska fartygen uppgingo till ett antal af 282, dragtiga 77,002<br />
tons, livaraf • 40 angfartyg, dragtiga 12,046 tons. - Tillsammans 399 skandinaviska<br />
fartyg, drägtiga 107,185 tons, hvaraf 52 ångfartyg, dragtiga 16,370 tons.<br />
Fraktförtjensten för de svenska fartyg, s<strong>om</strong> införde last, uppgick till<br />
,t 23,558 och för de last exporterande fartygen till L 19,203.<br />
Fraktförtjensten för de norska motsvarande fartygen anslås till i: 66,119<br />
och i!., 29,578.<br />
Om 23 svenska fartyg, dragtiga 5,539 tons, frånraknas sås<strong>om</strong> besökande<br />
S:t Ybes, hvilken plats under aret för första gangen lydt under detta generalkonsultat,<br />
egde, hvad resten af distriktet angår, en tillökning rum af 19 svenska<br />
fartyg, dragtiga 6,056 tons.<br />
Den motsvarande tillökningen för de norska fartygen utgjorde 29, dragtiga<br />
14,787 tons, tillsammans 48 skandinaviska fartyg, dragtiga 20,843 tons.<br />
Sarskildt till Lissabons hamn ink<strong>om</strong>mo under ar <strong>1879</strong> 56 svenska fartyg,<br />
dragtiga 14,689 tons, och 94 norska fartyg, dragtiga 27,544 tons. Tillsanimans<br />
36 skandinaviska fartyg, dragtiga 12,466 tons.<br />
De under året jemnförelsevis mindre tillfredsstallande fraktförtjensterna<br />
hafva, sa godt kunnat ske, blifvit utraknade, men kunna ej anses fullt tillförlitliga,<br />
derför, att de fiesta salt utförande fartyg för rederiets rakning seglat<br />
hem, beredande fraktförtjenster, hvilka beroende pa lokala förhållanden naturligtvis<br />
ej delgifvits konsulatet.
157<br />
Distriktets import af svenska produkter anses öfverhufvud taget hafva<br />
vant den sedvanliga.<br />
Travarupriserna fledging° i Lissabon, shorn på de fiesta andra marknader,<br />
och höllo sig pa senhösten ej litet under de normala: 14 fots 3 X 9 turns<br />
plankor betingade i medelpris 8,500 reis pr tolft, under det att ordinara<br />
svenska bjelkar såldes efter medelberakning af 240 reis pr kubikfot.<br />
För narvarande äro plankbehållningarna i Lissabon mindre <strong>om</strong>fattande, an<br />
de voro under vintern till <strong>1879</strong>. Pa svenska bjelkar dr given tillgangen jemnförelsevis<br />
obetydlig. För öfrigt befinna sig Lissabons jernupplag för narvarande<br />
mindre val sorterade an vanligt, hvaraf alit motses en temligen liflig rörelse<br />
instundande s<strong>om</strong>mar, så vida ej travarupriserna i Bottenviken skulle ytterligare<br />
stiga, ty i sådant fall, undvikande östersjöptraden», hanvanda sig portugisiska<br />
spekulanter till Kanada och Pensacola, fran hvilka stallen betydande partier<br />
plankor och bjelkar på senare år införskrifvits ej blott till Lissabon, utan afven<br />
till Oporto.<br />
Beträffande Portugals exportvaror bör upplysas, att senaste saltskörd, af<br />
i allmanhet god beskaffenhet, utföll till qvantitet under medelmattan. På grund<br />
af aldre, ej obetydliga behållningar egde dock ej i Lissabon flagon prisstegring<br />
rum. För narvarande galler hvit, för marknaden i norden passande vara 1,400<br />
reis i Lissabon och 1,500 reis i S:t Ybes pr moj <strong>om</strong> 828 liters, langs fartyg.<br />
Behållningarna Hro ej stora, men anses fullt ut riicka till nästa skörd.<br />
Vinproduktionen bief pa många stallen i rikets mellersta del större än<br />
den sedan fiera år utfallit, isynnerhet hvad beträffar sämre qvaliteter. Ädlare<br />
sorter, sås<strong>om</strong> portvin och rnadera, hålla sig, i anledning af <strong>og</strong>ynnande produktionsförhållanden<br />
jemförelsevis dyra.<br />
Oljeskörden felsl<strong>og</strong> till den grad, att ej obetydliga partier hafva mast införas<br />
från Spanien och Italien.<br />
Portugisiske landtmannen hugnades lika litet under sistlidet dr s<strong>om</strong> under<br />
derförut foregående med tillfredsstallande spannialsafkastning. Hvete och majs<br />
hafva fortfarande införskrifvits från Philadelphia och Newyork i stora qvantiteter.<br />
Under det att norska seglare på förmånliga vilkor sysselsatt sig med ifrågavarande<br />
transport, bar svenska skeppsfarten på andra håll vant upptagen. Fraktfarten<br />
mellan Amerika och Portugal har ej litet förbattrat sig derigen<strong>om</strong>, att<br />
returfrakter med gammalt jern, jernmalm, kork, t<strong>om</strong>ma fat m. m. under sistlidet<br />
år kunnat erhållas och fortfarande utbjudas i Lissabon, isynnerhet ph<br />
Philadelphia, till undvikande af de förra temligen dyra barlastkostnaderna.<br />
Rörelsen hade tvifvelsutan vant annu niera <strong>om</strong>fattande, <strong>om</strong> ej spanmålsprisen<br />
i Amerika Units ovanligt höga.<br />
Kork utskeppas dr efter ar i alit större qvantiteter till Stockholm, Kristiania,<br />
Köpenhamn och fiera större städer i norden. Den portugisiska produktionen<br />
har proportionsvis vuxit. Den magasinerade varan hailer sig alltid<br />
knapp, hvarför reqvisitioner beira göras i god tid.<br />
Priserna kunna ej agas i marklig man hafva stigit. De variera Indian<br />
8,000 och 25,000 reis pr 100 kilos, alit efter varans tjocklek och finhet.<br />
Fiskarkorken galler <strong>om</strong>kr. 2,000 reis per 60 kilos mötande numera sallan flagon<br />
efterfråga.<br />
Skulle en af finansministern afgifven proposition blifva af cortes antagen,<br />
k<strong>om</strong>mer, med upphafvandet af samtliga aldre bestämmelser, all kork att för<br />
framtiden belastas med en exporttull af 30 reis (= 12 öre) pa 15 kilos.<br />
De i Lissabon under svensk flagga införda stenkol uppgingo under året till<br />
en qvantitet af 7,750 tons, en obetydlighet jemnförd med hvad t. ex. engelska<br />
fartyg infört.
158<br />
Glädjande har det vant att observera den uppmuntran svenska och norska<br />
ångbatsfarten åtnjutit. Den lindring i hamnumgälder, s<strong>om</strong> medgifves ångfartyg i<br />
Portugal, borde lifva skandinaviska rederier att med angfartyg, drägtiga 300<br />
till 500 tons, tafla med de många ångbåtar, s<strong>om</strong> engelska bolag med fördel<br />
sysselsätta i portugisiska farvatten.<br />
Glädjande är att kunna intyga, att förtärandet af starka drycker pa svenska<br />
fartyg, liks<strong>om</strong> svenska sjömäns superier i land, fortfarande aftagit. Rymningar<br />
hafva even blifvit mera sällsynta.<br />
Några fartygsbefälhafvare hafva adömts böter, liks<strong>om</strong> deras skepp fått<br />
undergå några dagars karantän, till följd af bristande sundhetsintyg, vare sig<br />
frail aflastningsorten eller från mellanhamnar. iifven hafva manifester stund<strong>om</strong><br />
saknats och stund<strong>om</strong> ej vant viserade af vederbörande auktoriteter på aflastningsorter.<br />
Val vore det således <strong>om</strong> expeditörer skänkte uppmärksamhet at de tid<br />
efter annan af K<strong>om</strong>merskollegium kungjorda portugisiska fordringarne, hvilka<br />
för öfrigt under dr <strong>1879</strong> ej undergått någon förändring.<br />
Helsotillståndet in<strong>om</strong> distriktet har fortfarande vant godt.<br />
All handel bar i Portugal under sistlidet dr statt på tryggare grund än<br />
under det näst föregående, i det att krediten vunnit styrka och myntade penningar<br />
k<strong>om</strong>mit mera i <strong>om</strong>lopp.<br />
Bland utfrakter torde följande, sås<strong>om</strong> ledning, böra nämnas:<br />
JEteralier.<br />
Fran Lissabon till England ------7 h 10 sh. sterl. pr ton.<br />
Newyork 17, doll. pr ton.<br />
Philadelphia 2 h 4 doll. pr ton.<br />
D Stettin__ 12 sh. 6 J. sterl. pr ton.<br />
Fran S:t Ybes till England ------9 h 12 sh. sterl. pr ton.<br />
Salt.<br />
Fran Lissabon till Bahia 16 sh. sterl. pr ton.<br />
Bergen 1 krona pr tunna.<br />
Maashuis 8 sh. h 8 sh. 6 d. sten. pr ton.<br />
Riga 7 rubel pr last.<br />
Rio Jainerio 20 hi 26 sh. sterl. pr ton.<br />
Rio Grande 26 h, 31 sh. sterl. D<br />
skotska hamnar 9 hi 10 sh. sten.D<br />
Sverige 1 krona 25 öre pr 6 kub.-fot.<br />
D Newyork 2 doll. 50 cents pr ton.<br />
Fran S:t Ybes till Wlaardingen 8 sh. 6 d. sterl. pr ton.<br />
D Santos 17 sh. 6 d. sterl. pr ton.<br />
Norge ______ 1 kr. 25 öre pr norsk tunna.<br />
Sverige 1 kr. 35 öre pr 6 fot.<br />
Kork.<br />
Fran Lissabon till Köpenhamn ___ 55 sh. sterl. pr ton.<br />
Newyork 8 doll. -I- 5 % pr ton.<br />
Philadelphia ___ 6 doll. pr ton.<br />
D D Riga 1 rubel pr 60 kilos.<br />
Petersburg ___ 70 sh. sterl. pr ton.
159<br />
Fran S:t Ybes till Sverige 3 kronor pr bal.<br />
Norge 2 »<br />
Hafre.<br />
Fran Lissabon till Bordeaux___ 15 francs pr ton.<br />
D Antwerpen<br />
Bayonne 16 D D 1,000 kilos.<br />
Slutligen bör anmärkas, att frakterna fran Lissabon till Amerikas förenta<br />
stater i dr gått en stigande tendens till mötes.<br />
Lissabon den 20 mars 1880.<br />
F. Crusenstolpe.<br />
(Utdrag ur årsberIttelsen för <strong>1879</strong> till den Norske Regjerings Departement<br />
for det Indre.)<br />
Distriktets förbrukning af norsk klippfisk, s<strong>om</strong> 1877 uppgiek till 412,000<br />
v<strong>og</strong> och 1878 till 850,000 v<strong>og</strong>, nedgick <strong>1879</strong> till 516,000 v<strong>og</strong>. Hufvudanledningen<br />
till denna atergang ligger tvifvelsutan i ett ymnigare fiske under<br />
sistlidne s<strong>om</strong>mar vid Newfoundland. Äfven har beskaffenheten af den till Portugal<br />
frail Norge utskeppade artikeln ej sällan fortfarande lemnat mycket öfrigt<br />
att önska.<br />
Dessut<strong>om</strong> har ett under större delen af h6sten i norra Portugal inträffande<br />
rikt kustfiske bidragit till en trög afsättning af all saltad vara, hvartill<br />
slutligen k<strong>om</strong>mer att r<strong>om</strong>erska fastlagen i Portugal år efter år mindre heligbanes.<br />
Klippfiskpriserna hafva sås<strong>om</strong> vanligt mycket varierat. I allmänhet torde<br />
frail 6,500 till 7,000 reis pr 60 förtullade kilos hafva realiserats. För fullgod<br />
vara hafva 8,000 reis och derutöfver ej sällan erhållits. Medelpriset för<br />
klippfisk i half lada, <strong>om</strong> 22 1/2 kilos, torde hafva vant 3,000 reis förtullad vara.<br />
För närvarande äro 6,000 v<strong>og</strong> förtullad Christiansundsfisk hür utbjudne<br />
till salu à 7,000 reis pr v<strong>og</strong>.<br />
Da detta konsulat, <strong>om</strong>kring hvar fjortonde dag under senare dr, haft arm<br />
till Kongl. Departementet ink<strong>om</strong>ma med klippfiskrapporter, aterstar ej nagot<br />
att upplysningsvis denna gang rneddela. Afseende borde emellertid i Norge<br />
fästas vid den i Portugal gängse allmänna meningen, att norska exportörerna<br />
öfverhufvudtaget betala den fiskade artikeln för högt, hvarigen<strong>om</strong> de, isynnerhet<br />
vid inträffande Newfoundländsk konkurrens i större skala, utsättas för känbara<br />
förluster.<br />
Någon nämnvärd import af annan norsk produkt än klippfisk, lös och i lador,<br />
har enligt vanligheten ej egt rum. Trots gjorda försök i mindre skala med<br />
plankor, fiskolja, öl m. m.<br />
— — — — — —
160<br />
Den i Lissabon under norsk flagga verkstälda stenkolsimporten uppgick till<br />
12,500 tons, en obetydlighet i jemförelse med hvad engelska fartyg infört.<br />
Bahia den 12 februari 1880.<br />
Brasilien.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegiumo<br />
F. Crusenstolpe.<br />
De Förenade rikenas sjofart på distriktet dr <strong>1879</strong> framgår af följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last frail utrikes ort ---------<br />
» » » i barlast » »<br />
11 svenska fartyg <strong>om</strong> 3.554 tons<br />
5 » » » 1,267 »<br />
Fran<br />
»<br />
Till<br />
»<br />
Fran<br />
»<br />
» afgingo med last till<br />
» » i barlast »<br />
» ank<strong>om</strong>mo med last fran<br />
» )) i barlast »<br />
» afgingo med last till<br />
»si barlast »<br />
»<br />
11 »<br />
»<br />
6 »<br />
»<br />
19 norska<br />
» 11 »<br />
» 16 e<br />
» 14 »<br />
» 3,131 »<br />
» » 1,981 »<br />
» » 4,783 »<br />
» » 2,790 »<br />
ee 3,944 »<br />
» » 3,629 »<br />
Sammanlagda antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 30 <strong>om</strong><br />
8,337 tons och med last afgångna 27 <strong>om</strong> 7,078 tons.<br />
Fraktförtjensten var under året för svenska fartyg:<br />
till Bahia ank<strong>om</strong>ne med last t, 5,325<br />
från )) afgångne » » 3,135<br />
» Aracaju » » )) 2,134<br />
för norska fartyg:<br />
till Bahia ank<strong>om</strong>ne med last t, 8,567<br />
från )) afgångna<br />
» Aracaju »<br />
» » 3,075<br />
)) » 2065 ,<br />
Tillsamman bruttofrakt ct 24,301<br />
Foregående året (1878) » 16,250<br />
Af svenska fartyg voro 2 och af norska 7, s<strong>om</strong> i Bahia betingade frakt,<br />
men afgingo i barlast för att lasta i de nordliga hamnarne.<br />
Någon direkt import fran de Förenade rikena har ej försports. Hamburgarne<br />
hafva så till sagande monopoliserat nordens handel med Bahia och<br />
s<strong>om</strong> vanligt hitfört svenska plankor, s<strong>om</strong> realiserat 30 A, 36 milreis pr tolft<br />
3 X 9 turns 14 fots. Svenskt stangjern, sorteradt, såldes till 160 reis pr<br />
kil<strong>og</strong>ram, beck 20 à 22 milreis, tjära 18 h, 20 milreis pr tunna.<br />
Den norska klippfisken i liidor har på samma vilg importerats med de<br />
månatliga ångbåtarne; på sådant sätt hitk<strong>om</strong>:
161<br />
i januari månad 663 lador<br />
» februari » 522 »<br />
» mars » _____ ............. _______ ..... 898 D<br />
» april » 1,099 D<br />
» maj • » 777 D<br />
» j uni» 1,110 D<br />
» j uli » 219 »<br />
» augusti » 560 »<br />
» september » 312 »<br />
)-) oktober » 462 »<br />
» november » 369 »<br />
» december » 316 D<br />
Summa 7,307 lador.<br />
Importen dr 1878 9,624<br />
» 1877 2,902 »<br />
Priserna varierade för god vara Indian 21 och 16 milreis pr qvintal, alit<br />
i förhållande till mer eller mindre tillförsel af amerikansk fisk, hvaraf tillförseln<br />
'var bet.ydlig och utgjorde<br />
fr?tn S:t Johns, Drums & Subo 53,636<br />
» Gaspe 1,690<br />
S:t johns via Pernambuco 3,512<br />
» Gaspe ............ 1,000<br />
» Rio Janeiro 1,000<br />
Summa 60,838 lador <strong>om</strong> 1<br />
,qvintal hvardera. Priserna varierade i man af befintliga förrad, god vara har<br />
realiserat 15 4 16 milreis pr qvintal och gammal vara till hvad pris s<strong>om</strong> erbjudits.<br />
Nagra partier af norsk medicintran bafva betingat 2 milreis pr kil<strong>og</strong>ram<br />
i anseende till dess goda qvalitet och s<strong>om</strong> af kännare prefereras framför den i<br />
Hamburg sammanrörda olja med samma namn. Norskt öl på buteljer af Frydenlunds<br />
fabrik är saldt till 7„500 reis pr dussin i parti.<br />
Det svenska smiiret packadt i hermetiskt slutna bläckdosor fortfar att<br />
hafva en strykande afsättning ; packningen förrättas i Köpenhamn af Busk &<br />
C:o, Pedersen m. fl. enligt de påfästade etiketterna; smöret föres hit Luanatligen<br />
med Hamburg-ångarne i betydlig mängd, priserna hålla sig mellan 2,000<br />
oeh 2,400 reis pr kil<strong>og</strong>ram i parti. Af Jönköpings tändstickor har tillförseln<br />
fullt ut motsvarat behofvet; priset bar vant 3 mur. pr gross i parti.<br />
NAgon direkt aflastning till de Förenade rikena har ej heller förek<strong>om</strong>mit.<br />
Priserna å landets förnämsta produkter hafva under året noterats:<br />
januari- maj- sept. och november och<br />
april. augusti. oktober.<br />
1,430 Socker<br />
1,360 1,250<br />
Kaffe<br />
3,400<br />
13,700<br />
3,600 3,2001<br />
3,2003,900 f<br />
7,300 8,500<br />
Kakao<br />
16,600 8,400<br />
7,7001<br />
7,3001<br />
Hudar (torra)<br />
______ ______<br />
J1,200<br />
14,800<br />
4,800 5,6001<br />
5,2005,200f<br />
Tobak (blad)<br />
j 4,600<br />
1 3,000<br />
3,200<br />
3,000<br />
3,0001<br />
2,500 j<br />
_______ ______ - 5,700 5,600<br />
alla priserna beräknade efter vigt af 10 kil<strong>og</strong>ram.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart.<br />
december.<br />
1,500 4, 2,000<br />
4,200 h 3,700<br />
4,800 4, 4,500<br />
6,500 4. 6,700<br />
2,500 4, 2,300<br />
11<br />
11■■••■••
Kurs i England:<br />
162<br />
januari—april. maj—augusti. sept. och oktober. nov. och dec.<br />
2 1 V, 21 1/2 d. 19 8/4 à, 22 d. 21 21 1/2 d. 22 à23 d.<br />
Frakterna hafva noterats under Ara:<br />
Till Europa: 30 sh. à 27 sh. 6 d. pr ton.<br />
Förenta staterna ___ 18 D D 20 D pr ton.<br />
Helsotillståndet har vant godt.<br />
Gen<strong>om</strong> den nya tulltaxan, s<strong>om</strong> med början af år 1880 reglerar tullafgifterna,<br />
hafva af de Förenade rikenas produkter följande undergått forandring:<br />
furu- och granplankor, s<strong>om</strong> förut betalt tall efter dimension till och med,<br />
3 centimeters tjocklek pr qvadratnaeter 100 reis, betalar nu pr kubikmeter<br />
5,200 reis med tilläggstull af 50 cX, ;<br />
tjara och beck nedsatt från 20 reis till 10 reis pr kil<strong>og</strong>r. och tillaggstull<br />
af 50 ;<br />
klippfisk: höjd från 10 reis till 20 reis pr kil<strong>og</strong>r. och tillaggstull: 50 :‘<br />
medicintran nedsatt från 600 reis pr kil<strong>og</strong>r. till 280 reis pr kil<strong>og</strong>r., tilllaggstull:<br />
50 %;<br />
stångjern, oförandradt, 10 reis pr kil<strong>og</strong>r., tillaggstull: 50 %.<br />
Spanien.<br />
Havana (Cuba) den 16 februari 1880.<br />
(Årsber6ttelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
David Lindgren.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet under dr <strong>1879</strong> inhemtag<br />
af följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last från utrikes ort 15 svenska fartyg <strong>om</strong> 7,170 tons,<br />
Från e<br />
Till<br />
e<br />
»<br />
e<br />
e<br />
e<br />
»<br />
0<br />
s<br />
» i barlast » e<br />
afgingo med last till e<br />
» i barlast » e<br />
ank<strong>om</strong>mo med last från Norge<br />
0 » » »utrikes ort<br />
» i barlast » e<br />
.. _<br />
9 »<br />
15 »<br />
8 e<br />
9 norska<br />
54 »<br />
25 »<br />
e<br />
s<br />
e<br />
e<br />
e<br />
e<br />
e<br />
s<br />
e<br />
e<br />
5,873<br />
7,780<br />
4,923<br />
2,043<br />
22,124<br />
11,286<br />
»<br />
e<br />
e<br />
e<br />
»<br />
e<br />
Fran<br />
s<br />
»<br />
»<br />
afgingo<br />
s<br />
med last till<br />
i barlast »<br />
0<br />
e<br />
57<br />
29<br />
e<br />
e<br />
s<br />
e<br />
»<br />
e<br />
22,126<br />
12,098 e<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 78 <strong>om</strong> 31,335,<br />
tons och med last afgångna 72 <strong>om</strong> 29,906 tons. Ofvanstående uppgifter galla,<br />
förut<strong>om</strong> hufvudstationen, vice konsulsstationerna Matanzas, Cardenas och Sagua<br />
la Grande, från San Jag° de Cuba hafva inga uppgifter ink<strong>om</strong>mit, och Manzanillo<br />
har icke besOkts af något de Förenade rikenas fartyg.
163<br />
Hela förlidet ars sockerskörd uppskattas till 600,000 tons, utvisande en<br />
betydlig tillväxt i jemförelse med året förut. leke desto mindre stego frakterna<br />
icke i nagon väsentlig man, och med få undantag torde de svenska och<br />
norska fartyg, s<strong>om</strong> befraktades här, hafva funnit sina resor föga lönande. Många<br />
fartyg maste taga frakt frail närbelägna hamnar i Förenta staterna eller 0,<br />
dit i barlast för att söka erhålla dylik frakt. Beklagligtvis förefmnas inga<br />
utsigter till förbättring enär sockerskörden torde k<strong>om</strong>ma att blifva mycket dålig;<br />
man kan således icke rain på någon snar stegring af de nu rådaude frakterna<br />
32 sh. 6 d. h, 35 sh. pr ton.<br />
Den på direkt och indirekt väg införda qvantitet norsk fisk fi5retedde icke<br />
nagon betydande skilnad mot foregående ar, prisen höllo sig i allmänhet stadiga<br />
och årets affiirer torde kunna anses hafva slutat tillfredsställande.<br />
Förut<strong>om</strong> en nedsättning i skatterna till 10 % af ink<strong>om</strong>sten från jord-.<br />
egend<strong>om</strong> och till 16 %, af ink<strong>om</strong>sten Min stadsfastighet har am:1u ingen lättnad<br />
medgifvits i de tryckande skattebördorna. Fran Madrid har meddelats att<br />
»Cortes» öfverlagt <strong>om</strong> utvägar till lindring och dervid bland annat ifrfigasatt<br />
minskning i de höga in- och utförseltullarne. Om detta verkligen skedde samtidigt<br />
med offentliggörandet af lagen <strong>om</strong> slafvarnes emancipering skulle det<br />
otvifvelaktigt bidraga att minska den nu rådande oron samt att gagna ön äfven<br />
för framtiden.<br />
Tankarne äro delade <strong>om</strong> de följder slafveriets afskaffande k<strong>om</strong>mer att<br />
hafva med sig, allt efter hvars och ens personliga ställning till fragan; de fiesta<br />
firo dock ense der<strong>om</strong> att man icke har anledning befara några oroligheter bland<br />
den svarta befolkningen, men att landtbruket på on torde k<strong>om</strong>ma att för den<br />
närmaste tiden blifva lidande.<br />
Det inre af ön oroas ännu af insurgentskaror, och, churn enligt officiella<br />
rapporter deras antal ständigt minskas gen<strong>om</strong> att de gifva sig eller blifva tillfångatagna,<br />
utgöra dock deras fortvarande tillvaro och den <strong>om</strong>ständigheten, att<br />
<strong>om</strong>kring 50,000 man trupper iiro sysselsatta att förfölja dem, en ständig källa<br />
till oro.<br />
Tanger den 17 mars 1880.<br />
Marocko.<br />
(Årsberättelse för år <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Nenninger.<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg anlöpte under ai <strong>1879</strong> någon af Ma.<br />
rockos hamnar.<br />
E. Daluin.
164<br />
Det tyske Rige.<br />
I <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> 'ank<strong>om</strong> til Hamburg 274 norske Fartöier, drægtige 112,860<br />
Tons, deraf 131 Seilfartöier, drægtige 51,231 Tons. Af disse 274 Fartöier<br />
k<strong>om</strong> fra Norge 138, drægtige 56.684 Tons, blandt dem vare 13 Sejlskibe,<br />
drægtige 946 Tons. Ni af disse sidste k<strong>om</strong> med Sild, et med Tran, et med<br />
Læderaffald, et med Sten <strong>og</strong> et med Planker; tre af dem gik tilbage til<br />
Norge ballastede, 5 gik til England med Salt <strong>og</strong> et til Sverige ligeledes med<br />
Salt, et til Riga med Stykgods <strong>og</strong> de övrige med Ballast til udenlandske Steder.<br />
De fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Dampskibe, de fleste gaaende i regelbunden<br />
Fart, indehavde i Almindelighed blandet Last; d<strong>og</strong> k<strong>om</strong> syv med Sten. De<br />
vendte herfra tilbage til Norge med Stykgods med Undtagelse af to, s<strong>om</strong> gik<br />
resp. til Sverige <strong>og</strong> Frankrige med Stykgods <strong>og</strong> to, s<strong>om</strong> gik ballastede til England.<br />
Fra udenlandske Havne eller Farvande k<strong>om</strong> 136 norske Fartöier, drægtige<br />
56,176 Tons, deraf 18 Dampskibe, drægtige 5,890 Tons. Ti af disse k<strong>om</strong><br />
fra Grönlandshavet med Swlspek, <strong>og</strong> gik derpaa til Norge med Ballast. Tre<br />
k<strong>om</strong> fra Middelhavet med Vin <strong>og</strong> Frugt, et fra England med Gjödning <strong>og</strong> et<br />
fra Sverige med Sten, et fra England <strong>og</strong> to fra a Steder inden dette Konsulatdistrikt<br />
med Ballast; af bemeldte Fartöier gik herfra fem til Norge, deraf<br />
tre med Stykgods, de andre ballastede, et til China med Stykgods <strong>og</strong> Passagerer,<br />
et til Sverige med Stykgods <strong>og</strong> et til England ballastet. Af de 118 Seilfartöier<br />
k<strong>om</strong> 112 med Ladning; deraf 67 fra de forenede Stater, nemlig 23 med<br />
Harpix <strong>og</strong> Terpentin, 15 med Petroleum, 15 med Mais, 8 med Stykgods, 3<br />
med B<strong>om</strong>uld, 2 med Pitch Pine <strong>og</strong> et med Valnödtrm ; 18 fra Vestindien,<br />
nemlig 17 med Farvetræ <strong>og</strong> et med Sukker; to fra Venezuela med Farvetræ<br />
<strong>og</strong> Kaffe ; to fra Afrika med Faareuld <strong>og</strong> Palmenödder, et fra Marseille med<br />
Oliekager, to fra Smyrni med Frugt, et fra Alicante med Sparto, Tobakstilk<br />
ni. m. et fra Bassein med Ris, to fra Skotland med Sild; 7 fra Brasilien,<br />
)<br />
nemlig fire med Huder, et med Tobak <strong>og</strong> to med Guano; syv fra Mexiko med
165<br />
Mah<strong>og</strong>ni, et fra Antofagasta med Salpeter <strong>og</strong> et fra Reval med Sprit. Sex<br />
Fartöier k<strong>om</strong> her ballastede fra Havne inden dette Konsulatdistrikt.<br />
Af de nævnte 118 Fartöier gik igjen herfra med Last til Nord-Amerika<br />
44, nemlig 36 med Salt <strong>og</strong> t<strong>om</strong>me Petroleumfade . Resten med Stykgods. Tre<br />
gik till Lagos med Stykgods, 3 til Vestindien, tre til Brasilien, tre til Rusland,<br />
et til Königsberg, alle med Stykgods; et til England med Salt <strong>og</strong> et til Frankrig<br />
med Melasse. Ballastede gik 27 til Norge <strong>og</strong> 19 til andre Lande. Tretten<br />
bleve her overliggende ved <strong>Aaret</strong>s Udgang.<br />
Til Altona ank<strong>om</strong> fra Norge to norske Fartöier, begge med Fiskeguano,<br />
<strong>og</strong> fra andre Lande 13, alle Seilskibe, nemlig fra Sverige to, et med Trælast<br />
<strong>og</strong> et med Step, fra de forenede Stater sex med Mais, to med Hvede <strong>og</strong> Rug<br />
<strong>og</strong> et med Sleepers; fra Finland et med Trælast; fra Harburg et med Ballast.<br />
De fra Norge k<strong>om</strong>ne vendte derhen tilbage, et med Salt <strong>og</strong> et med Ballast;<br />
af de andre gik to til Vestindien med Stykgods, et til Nord-Amerika med Salt<br />
<strong>og</strong> t<strong>om</strong>me Petroleumfade ; otte afgik ballastede, deraf fem til udenlandske Havne,<br />
<strong>og</strong> to bleve overliggende ved <strong>Aaret</strong>s Udgang.<br />
Til Harburg k<strong>om</strong> fra Norge fire norske Fartöier, nemlig to Dampskibe<br />
med Feltspath. fra Arendal <strong>og</strong> et Dampskib med Trælast, samt et Seilskib med<br />
Apatit fra Kragerö. Det ene af Dampskibene gik tilbage til Norge med Salt,<br />
de andre Fartöier gik ballastede til ikke norske Havne. Fra andre Lande k<strong>om</strong><br />
Fartöier, deraf to Dampskibe fra London med Rör, hvilke derpaa gik til-,<br />
bage til Norge, det ene med Salt, det andet ballastet. To Fartöier k<strong>om</strong> fra<br />
Skotland med Sild, to fra England med Ler, to fra Afrika med Palmenödder,<br />
et fra Bordeaux med Vin, to fra Nord-Amerika med Mais, to sammestedsfra med<br />
Jernbanesviller <strong>og</strong> et med Valnödtræ, <strong>og</strong> fra Hamburg et ballastet. Af disse<br />
Fartöier gik et til Norge med Salt, et til Fredrikshavn ligeledes med Salt <strong>og</strong><br />
et til Frankrig med Sirup. Resten afgik ballastede, deraf to til Norge.<br />
Til Cuxhaven ank<strong>om</strong> et norskt Fartöi fra Norge <strong>og</strong> 15 fra udenrigske<br />
Steder, d<strong>og</strong> kun for Is eller Havari. Fem af dem gik siden til Hamburg,<br />
to til England <strong>og</strong> to til Norge. Syv bleve overliggende i Cuxhaven ved <strong>Aaret</strong>s<br />
Udgang. — Til G-liiekstadt ank<strong>om</strong> intet norsk Fartöi.<br />
I <strong>Aaret</strong> 1878 ank<strong>om</strong> til Hamburg 284 norske Fartöier, drægtige 108,973<br />
Tons, deriblandt 151 Seilskibe. Af disse 284 Fartöier k<strong>om</strong> 180 fra Norge,<br />
deriblandt 56 Seilskibe, medens der blandt de 104 fra andre Lande hidk<strong>om</strong>ne<br />
fandtes 95 Seilfartöier. Grunden, hvorfor her da k<strong>om</strong> saamange flere Sejlskibe<br />
fra Norge, var væsentlig den, at her den Gang var en betydelig Ilidförsel af Is,<br />
nemlig i 35 Skibe. 1877 k<strong>om</strong> til Hamburg 244 norske Skibe, deriblandt 116<br />
Sejlskibe.<br />
Antallet af de ikke norske Skibe, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> til Hamburg <strong>og</strong> Altona fra<br />
Norge i <strong>1879</strong>, skal have været 51, deraf 20 med Planker <strong>og</strong> Bord for det<br />
meste fra Frederikshald, 9 med Fiskeguano, 9 med andre nordlandske <strong>og</strong> finmarkske<br />
Produkter, 12 med Sten <strong>og</strong> et med Sild. Af disse Fartöier vare<br />
41 tyske, 4 hollandske, 5 engelske <strong>og</strong> et dansk. Antallet af' ikke norske Skibe,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> hid fra Norge i 1878, skal have været 56, deriblandt 47 tyske.<br />
Her blev i <strong>1879</strong> indkjöbt et fremmed Fartöi for norsk Regning ; det var<br />
drægtigt 239 Tons <strong>og</strong> gik herfra ballastet til Sverige.<br />
Til Hamburg ank<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> 98 svenske Fartöier, drægtige 25,900<br />
Tons, deriblandt 32 Seilskibe.<br />
Af de nævnte 98 Fartöier k<strong>om</strong> 62, drægtige 11054 Tons, <strong>og</strong> deriblandt<br />
tre Seilfartöier, drægtige 204 Tons, fra Sverige; Dampskibene, s<strong>om</strong> næsten alle<br />
vare i regulær Fart <strong>og</strong> havde blandet Last, gik tilbage til Sverige med Stykgods<br />
med Undtagelse af et, s<strong>om</strong> gik til Petersburg, ligeledes med Stykgods,
166<br />
<strong>og</strong> et, s<strong>om</strong> laa her ved ,<strong>Aaret</strong>s Udgang. Seilskibene gik tilbage til Sverige to<br />
med Salt <strong>og</strong> et med Stykgods, de vare hidk<strong>om</strong>ne med Sten.<br />
De 36 svenske Fartöier, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> fra ikke svenske Havne, vare drægtige<br />
14,846 Tons; syv af dem vare Dampskibe <strong>og</strong> k<strong>om</strong> fem fra London med Stykgods,<br />
et fra Havre med ditto <strong>og</strong> et fra Harburg med Ballast. Fem af disse<br />
Dampskibe gik herfra til London <strong>og</strong> to til Sverige, alle med Stykgods. Af<br />
Seilfartöierne, drægtige 11,470 Tons, k<strong>om</strong> to fra Lacipede Islands med Guano,<br />
to fra Brasilien, deraf det ene med Kaffe <strong>og</strong> det andet med Huder, tre<br />
fra Vestindien med Farvetræ, to fra Fray Bentos, nemlig et med Guano <strong>og</strong> et<br />
med Stykgods; fem fra de forenede Stater med Harpix <strong>og</strong> Terpentin, tre sammestedsfra<br />
med Petroleum, et med Pitch Pine <strong>og</strong> et med Phosphat; to fra<br />
Mexiko med Mah<strong>og</strong>ni; fire resp. fra Lagos med PalEnenödder, fra Singapare<br />
med Stykgods, fra Corunna med Tobakstilk <strong>og</strong> fra Rouen med Sten, samt tre<br />
fra Norge med Sten. Et k<strong>om</strong> ballastet fra Itzeho. Tolv af disse Seilfartöier<br />
afgik igjen herfra med Last, nemlig to til Sverige med Salt, to til Brasilien<br />
med Stykgods, et til Lissabon med ditto, fem til Nord-Amerika dels med<br />
Salt <strong>og</strong> dels med t<strong>om</strong>me Petroleumfade, et til Petersburg med Stykgods <strong>og</strong> et<br />
til Christiania med Salt. Ballastede gik 13 til Sverige <strong>og</strong> 4 til udenlandske<br />
Havne. — To Dampskibe, s<strong>om</strong> vare overliggende ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse, gik<br />
til Sverige med Stykgods.<br />
Til Altona ank<strong>om</strong> tre svenske Fartöier, alle Sejlskibe, nemlig et fra Sverige<br />
med Sten, et fra Brasilien med Kaffe <strong>og</strong> et fra Nord-Amerika med Mais; af<br />
disse gik et derfra til Sverige med Salt, et udgik med Ballast <strong>og</strong> et blev<br />
overliggende ved <strong>Aaret</strong>s Udgang. Til Harburg k<strong>om</strong> to svenske Fartöier, nemlig<br />
fra Kjöbenhavn et Dampskib med Stykgods <strong>og</strong> fra Lagos en Bark med Palmenödder<br />
; begge afgik i Ballast til ikke svenske Havne. Til Glückstadt k<strong>om</strong><br />
intet svensk Fartöi.<br />
I 1878 ank<strong>om</strong> til Hamburg 87 svenske Skibe, drægtige 24,270 Tons; af<br />
disse k<strong>om</strong> 49, alle Dampskibe, fra Sverige, hvorimod der blandt de 38 fra<br />
andre Lande fandtes 28 Seilfartöier, I 1877 k<strong>om</strong> til Hamburg 117 svenske<br />
Skibe, drægtige 29,363 Tons, deriblandt 35 Seilfartöier.<br />
Antallet af ikke svenske Skibe, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> til Hamburg <strong>og</strong> Altona fra Sverige<br />
i <strong>1879</strong>, skal have været 76; deriblandt 37 med Planker <strong>og</strong> Bord, <strong>om</strong>trent<br />
Halvdelen fra Carlshamn, 31 — hvoraf et Dampskib — med Sten, de fleste<br />
fra Halmstad, to med gamle Jernbaneskinner, tre med Kridt m m, to med<br />
Havre <strong>og</strong> ,et med Jern, Malm <strong>og</strong> Stykgods. De vare alle tyske med Undtagelse<br />
af 4 danske, 3 hollandske <strong>og</strong> 3 norske. I 1878 skal Antallet af ikke<br />
svenske Skibe fra Sverige kun have været 34.<br />
Her indkjöbtes i <strong>1879</strong> et fremmed Fartöi, drægtig 146 Tons for svensk<br />
Regning; det indladede Poteter for England, afgik d<strong>og</strong> först i indeværende Aar.<br />
I <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> udmönstrede ved dette Konsulat for norske Skibe 139<br />
Norske, 111 Svenske <strong>og</strong> 83 Udlændinge samt afmönstredes 402 Nordmænd, 77<br />
Svenske <strong>og</strong> 95 Udlændinge. For svenske Skibe udmönstredes 26 Svenske, 8<br />
Norske <strong>og</strong> 18 Udlændinge, samt afmönstredes 40 Svenske, 7 Norske <strong>og</strong> 8<br />
Udlændinge. De Fremmende, s<strong>om</strong> paamönstredes norske <strong>og</strong> svenske Skibe, vare<br />
i de fleste Tilfælde Finlændere <strong>og</strong> Tyske. — I 1878 udmönstredes her for<br />
norske Skibe 122 Norske, 75 Svenske <strong>og</strong> 63 Udlændinge <strong>og</strong> afmönstredes fra<br />
dem 336 Norske, 53 Svenske <strong>og</strong> 63 Udlændinge. For svenske Skibe udmönstredes<br />
da 42 Svenske, 6 Nordmænd <strong>og</strong> 12 Udlændinge, medens der afmönstredes<br />
64 Svenske, 10 Norske <strong>og</strong> 13 Udlændinge.<br />
Ovenstaaende viser, at der paa dette Konsulatkontor i <strong>1879</strong> i det Hele<br />
udmönstredes 147 Norske <strong>og</strong> 137 Svenske, i 1878 128 Norske <strong>og</strong> 117 Svenske;
167<br />
1877 vare disse Tal resp. 158 <strong>og</strong> 135. Den store Forskjel i Antallet af<br />
Udmönstrede <strong>og</strong> Afmönstrede havde s<strong>om</strong> sædvanligt sin Grund, i at mange udmönstre<br />
i Hjemlandene <strong>og</strong> sendes til de her liggende Skibe. Desuden bleve<br />
mange Fartöier henimod <strong>Aaret</strong>s Udgang stoppede her af Isen <strong>og</strong> afskedigede<br />
da sine Mandskaber, s<strong>om</strong> for det Meste reiste hjem. Det blev allerede i min<br />
Aarsberetning for 1878 anfört, at der ved den indtraadte Synkning, i den gjennemsnitlige<br />
Matroshyre for Seilskibe, nemlig fra <strong>om</strong>trent 577, Mark maanedlig<br />
i 1877 till 51V,, var opstaaet et stærkt Motiv för Skibsförere til at skille<br />
ig ved sine Folk, naar nemlig disse ikke vare villige til at finde sig i Nedsættelse<br />
af de tidligere fastsatte Hyrer; <strong>og</strong> denne Grund gjorde sig ligeledes<br />
gjceldende i <strong>1879</strong>, da yderligere Synkning fandt Sted, saa at der i Middeltal<br />
kun betaltes 45 1/2 Mark eller <strong>om</strong>trent 40 Kroner. Under enkeltvis opstaaede<br />
Dissenser i denne Anledning imellem Skibsförere <strong>og</strong> Mandskaber paa norske<br />
Fartöier har jeg, stöttet ved det Kongelige Indre Departements Fortolkning af<br />
den norske <strong>Söfart</strong>slovs § 19, gjort gjældende, at der ikke ved Siden af den<br />
&folk tilstaaede Adgang til efter to Aars Forlöb at forlade sit Fartöi findes<br />
n<strong>og</strong>en tilsvarende Ret for norske Skibsförere til efter samme Tid at afskedige<br />
dem mod deres Villie eller overhovedet paa andre Betingelser end saadanne,<br />
hvor<strong>om</strong> man gjensidigen bliver enig.<br />
Hvormange Norske <strong>og</strong> Svenske her paamönstredes tyske Skibe har ikke<br />
kunnet erfares. d<strong>og</strong> vides, at af 14,941 Stimænd, s<strong>om</strong> her paamönstredes disse<br />
Fartöier, vare 1,737 Ikke-Tyskere ; i 1878 vare disse Tal 14,196 <strong>og</strong> 1,367.<br />
Paa britiske Fartöier mönstredes her i <strong>1879</strong> 239 Svenske <strong>og</strong> 178 Norske,<br />
et usædvanlig stort Antal, i 1878 mönstredes 146 Svenske <strong>og</strong> 81 Norske, i<br />
1877 resp, 193 <strong>og</strong> 98 paa bemeldte Skibe. Paa danske Fartöier udmönstredes<br />
i <strong>1879</strong> kun 31 Svenske <strong>og</strong> 24 Norske; i 1878 resp. 41 <strong>og</strong> 22, i 1877<br />
60 <strong>og</strong> 30.<br />
S<strong>om</strong> deserterede fra norske Skibe anmeldtes tre ; alle Normænd, fra svensk<br />
Fartöi ingen. Antallet af ikke anmeldte Deserteurer kan ligeledes kun have<br />
været ubetydeligt. Derimod var her, s<strong>om</strong> sædvanligt, ingenlunde Faa s<strong>om</strong>,<br />
sögte Hyre, efter nylig at være römte andetsteds. Disse Folk melde sig hyppigen<br />
paa Konsulatet for at erholde af samme udstedt Nationalitetsattester, hvorved<br />
de sættes istand til at erholde Anbringelse paa tyske <strong>og</strong> forskjellige til<br />
andre Nationaliteter hörende Fartöier ; men jeg nægter dem saadan Hjælp til<br />
at k<strong>om</strong>me i fremmed Fart undtagen naar Forholdene ere saadanne, at de ellers<br />
-vilde k<strong>om</strong>me i den yderste Nöd <strong>og</strong> falde det Offentlige til Byrde.<br />
De af Konsulatet med Penge eller frit Ophold <strong>og</strong> tildels fri Hjemreise<br />
understöttede norske <strong>og</strong> svenske Sömvends Antal var resp. 44 <strong>og</strong> 24; hvorhos<br />
Understöttelse tilstodes to Udlændinge, s<strong>om</strong> havde tjent paa norske Skibe ; <strong>og</strong>saa<br />
tre af de 24 Svenske havde sidst tjent paa norske Fartöier. Med Hensyn<br />
til Understöttelse af Sörnænd er jeg, forsaavidt s<strong>om</strong> de ikke vare ifölge <strong>Söfart</strong>slovene<br />
berettigede til saadan fra Stat eller Rederi, gaaet ud fra at den i Regelen<br />
ikke bör tilstaaes, med mindre det viser sig, ikke alene at Vedk<strong>om</strong>mende<br />
er uden Penge men <strong>og</strong>saa at ban ikke har saa megen Kredit, stöttet<br />
enten til Haabet <strong>om</strong> det med Forhyringen forbundne Forskud eller til andre<br />
Omstændigheder, at han derigjennem har nödtörftigt Ophold paa herværende<br />
L<strong>og</strong>ishus ; hvis der forholdtes anderledes, vilde Tillöbet hertil af norske <strong>og</strong><br />
svenske hyresögende Matroser vistnok blive endnu meget större end det nu er.<br />
Derhos vilde Iveren hos mange af dem for snarest muligt at k<strong>om</strong>me i Fart<br />
sandsynligvis kjölnes en Del, <strong>og</strong> tillige den af deres Værter ydede Bistand dertil<br />
blive mindre beredvillig; hvoraf Fölgen maatte blive en betydelig Stigen af<br />
det Offentliges Udgifter.
16-8<br />
I Labet af <strong>1879</strong> udstedte jeg 78 Nationalitetsattester til norske Sömænd<br />
<strong>og</strong> 42 til andre Norske, amt 109 til svenske Sömænd <strong>og</strong> 234 til andre Svenske.<br />
For 120 af disse Attester modt<strong>og</strong>es Gebyr; 343 Personer gik saalede s.<br />
fri fet at betale, enten fordi de vare Sörnænd eller fordi de vare ubemidlede.<br />
I 1878 udstedtes resp. 57 <strong>og</strong> 42 Nationalitetsattester til norske SOmænd<br />
<strong>og</strong> Andre, samt til Svenske resp. 70 <strong>og</strong> 244.<br />
Efter 8 afdöde Norske <strong>og</strong> 13 Svenske hjemsendtes Hyrebelab <strong>og</strong> andre<br />
Efterladenskaber. Af norske i Fart værende Sömænd modt<strong>og</strong> jeg Kr. 1919.86,<br />
hvilke indsendtes overensstemmende med de gjældende Regler. Af svenske S timænd<br />
modt<strong>og</strong>es intet, men adskillige bande Svenske <strong>og</strong> Norske bistodes til<br />
Hjemsendelse af Penge paa anden Maade, hvilket ofte foretrækkes for at undgaa<br />
den med den officielle Methode forbundne Forsinkelse.<br />
Ifölge modtagne Opgaver over de norske i <strong>1879</strong> til Hamburg ank<strong>om</strong>ne<br />
<strong>og</strong> herfra afgaaede Skibes Fragter (brutto) udgjorde disses Belöb for de fra<br />
Norge ank<strong>om</strong>nes Vedk<strong>om</strong>mende <strong>om</strong>tr. 602,500 Mark <strong>og</strong> for de herfra til Norge<br />
afgaaedes . 578,000 Mark. Indgaaende Fragt fra andre Lande 1,835,000 <strong>og</strong><br />
#dgaaende herfra til andre Lande 314,000. I <strong>Aaret</strong> 1878 vare disse Tal<br />
resp. 699,00.0, 570,000, 1,967,000, <strong>og</strong> 264,000; i 1877 568,000, 843,000,<br />
1,709,000 <strong>og</strong> 177,000. Forövrigt var det i <strong>1879</strong> liges<strong>om</strong> tidligere Tilfældet,<br />
at for enkelte norske Skibes, navnlig Sildefartöiers, Vedk<strong>om</strong>mende ingen Fragt<br />
blev opgivet, idet Rederne selv eiede Lasten.<br />
Bruttofragterne for de fra Norge til Vieekonsuistationerne k<strong>om</strong>ne norske<br />
Fartöier var i <strong>1879</strong> Mark 13,000; for de derfra til Norge afgaaede 1,700;<br />
indgaaende Fragt til samme fra andre Lande var Mark 263,000 <strong>og</strong> udgaaende<br />
derfra til andre Lande 11,000.<br />
For de svenske Skibe, s<strong>om</strong> i <strong>1879</strong> besögte Hamburg, udgjorde Fragternes<br />
Bruttobelöb for de fra Sverige ank<strong>om</strong>nes Vedk<strong>om</strong>mende <strong>om</strong>tr. 109,500 Mark<br />
<strong>og</strong> for de herfra til Sverige afgaaedes 129,600. Indgaaende Fragt hertil fra<br />
andre Lande var <strong>om</strong>tr. 508,000 <strong>og</strong> udgaaende herfra til andre Lande 54,00G<br />
Mark. I 1878 vare disse Tal 99,000, 88,000, 583,000 <strong>og</strong> 69,500 Mark; i<br />
<strong>Aaret</strong> 1877 116,000, 167,000, 709,000 <strong>og</strong> 104,000. — For svenske Skibe<br />
ank<strong>om</strong>ne fra Sverige til Vieekonsulstationerne eller fra disse til Sverige erholdtes<br />
Bruttofragt resp. 1,000 <strong>og</strong> 700 Mark; <strong>og</strong> for Fragt imellem Vieekonsulstationerne<br />
<strong>og</strong> Udlandet 67,800 Mark, alt indgaaende.<br />
I <strong>1879</strong> vedblev Udfarselen af t<strong>om</strong>me Petroleumfade, navnlig til New-York<br />
<strong>og</strong> enkelte andre nordamerikanske Havne s<strong>om</strong> Filadelfia <strong>og</strong> Baltimore, at være<br />
en af de væsentligste Beskjæftigelser for herfra udgaaende norske <strong>og</strong> svenske<br />
Skibe. Endnu i 1877 <strong>og</strong> 1878 fik man tidlig pan <strong>Aaret</strong> 10 à 11 d. pr Fad<br />
til New-York, men i Begyndelsen af <strong>1879</strong> kun 8; <strong>og</strong> först i Mai naaedes 9 1/<br />
for derpaa i Juni, Juli <strong>og</strong> August igjen at synke betydeligt. I August gik<br />
end<strong>og</strong> et Par Fartöier til Filadelfia for 6 d.; <strong>og</strong> selv i de folgende Maaneder<br />
var Stigningen ikke mere end til 7. — I Mai gik man med Salt til Baltimore<br />
for 4 sh. 6 d. pr Ton; i August <strong>og</strong> September til Charleston for 5 sh. à 5 sh.<br />
6 d.; i Oktober <strong>og</strong> November til resp. Baltimore <strong>og</strong> Wilmington for 4 sh. <strong>og</strong><br />
3 su. I Oktober naaedes d<strong>og</strong> enkeltvis 8 sh. pr Ton for Salt til Boston<br />
(men ikke fuld Last). — Fragterne hid for Petroleum fra New-York vare i<br />
<strong>Aaret</strong>s Begyndelse 3 sh. 6 d k 4 sh. pr Fad, ligeledes n<strong>og</strong>et mindre end i<br />
Begyndelsen af 1878; <strong>og</strong> 'siden indtraadte yderligere Synken. I April erholdtes<br />
3 sh. 4 1/2 d.; i Mai, Juni <strong>og</strong> Juli kun 3; et svensk Fartöi fik end<strong>og</strong> i<br />
Juni kun 2 sh. 6 d. I August <strong>og</strong> September mærkedes en Smule Forbedring<br />
<strong>og</strong> i November naaedes 4 sb. à 4 sh. 5 d. — For Harpix fra Wilmington<br />
vaklede Fragten imellen 3 sh. 3 d. <strong>og</strong> 3 sh. 9 d., s<strong>om</strong> naaedes i Mai, enkelt-
169<br />
vis <strong>og</strong>saa 5 sh.; i Oktober erholdtes 4 sh. Fra Savannah naaedes s<strong>om</strong> höieste<br />
Rate for Harpix 3 sh. 9 d. i September; fra Charleston fik man i Marts end<strong>og</strong><br />
kun 3 sh. For Guano erholdt et Par svenske Skibe fra Lacipedes-öerne<br />
i Marts resp. 63 <strong>og</strong> 62 sh. pr Ton; for Guano fra Fray Bentos <strong>og</strong> fra Rio<br />
Grande erholdtes i April <strong>og</strong> Juni 22 sh. 6 d.; for Kjödguano fra Filadelfia i<br />
August 23 sh. For Phosphat fra Bull River i Juni 27 sh. pr Ton. For<br />
salte Huder fra Rio Janeiro <strong>og</strong> Rio Grande erholdtes i September 35 <strong>og</strong> fra<br />
Paysandes i August 40 sh. pr Ton. — For Farvetræ fra Laguna for det<br />
meste 37 sh. 6 d. pr Ton; ved enkelte Leiligheder i April, Juli <strong>og</strong> August<br />
d<strong>og</strong> mere, indtil 45 sh. ; fra Monte Christo i November ligeledes 45 sh. —<br />
For Mah<strong>og</strong>ni fra Minititlan, Tapilco, Tonala <strong>og</strong> St. Ana sh. 57 6 d. indtil<br />
60 sh., fra sidstnævnte Sted i Oktober enkeltvis 65 sh.; fra Hayti i April<br />
53 sh., fra Honduras i Juni 55 sh. For Salpeter fra Antofagasta i Juni 55<br />
sh., for Ris fra Bassein i August 45 su. For Mais fra New-York varierede<br />
Fragten i S<strong>om</strong>mermaanederne imellem 4 sh. 4 d. <strong>og</strong> 5 sh., var end<strong>og</strong> i Juni<br />
nede i 4 sh.; steg udpaa Rösten indtil 5 sh. 10 d.<br />
De almindelige Klager over Fragternes Lavhed <strong>og</strong> Skibsfartens trykkede<br />
Kaar have ikke her <strong>og</strong> overhovedet i Tyskland lydt mindre stærkt end andetsteds.<br />
Saaledes blev i de tyske nautiske Foreningers Præsidents Aarsberetning<br />
paa deres Möde i Berlin sidst i Februar d. A. <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> betegnet s<strong>om</strong> det 7 de<br />
magre Aar for Rederivirks<strong>om</strong>heden, idet samme, naar undt<strong>og</strong>es enkelte Lykketræf,<br />
kun for större Jernseilskibe <strong>og</strong> for n<strong>og</strong>le Dampskibe, navnlig i regulær<br />
Fart, havde været n<strong>og</strong>enlunde gunstigt. Og ikke heller nærede han synderligt<br />
Haab for Fremtiden, ialfald for Trwseilskibene, under den overhaandtagende<br />
Konkurrence med Dampfartöierne.<br />
I Hamburgs Skibsfartsforholde viste sig alligevel ikke mindre Livlighed i<br />
<strong>1879</strong> end i de nærmest foregaaende Aar. Antallet af her ank<strong>om</strong>ne Skibe,<br />
deri ikke indbefattet Flodfartöier, var 5,671, af Drægtighed <strong>om</strong>tr. 2,493,000<br />
Tons, i 1878 var Tallet af Skibe 5,308 <strong>og</strong> Drægtigheden 2,273,000 Tons;<br />
Middeltal af Treaarene 1876-1878 var Skibsantallet 5,403 <strong>og</strong> Drægtigheden<br />
2,245,000 Tons. Antallet af Dampskibe bar i en Række af Aar været jevnt<br />
stigende, saaledes i 1875--<strong>1879</strong> 2,739, 2,916, 2,958, 2,972 <strong>og</strong> 3,167, d<strong>og</strong><br />
ikke i synderlig stærkere Forhold end Seilskibenes. De ank<strong>om</strong>ne Dampskibes<br />
Drægtighed var i <strong>1879</strong> <strong>om</strong>tr. 1,958,000 Tons. Paa det herværende Seemannsamt,<br />
hvor Paa- <strong>og</strong> Afmönstringer for de tyske Fartöier foregaa, udmönstredes<br />
Mandskab for 733 Skibe, hvoraf 597 vare hjemmehörende i Hamburg; af disse<br />
733 Fartöier vare 58 bestemte til Vestkysten af Amerika, 19 til China, Japan<br />
eller russisk Asien, 26 til Ostindien, 11 til Australien, 5 til Sydsöen, 25 til<br />
Afrikas Vestkyst <strong>og</strong> 11 til dets Östkyst. I 1878 var Antallet af tyske Skibe,<br />
for hvilke Paarnönstringer her fandt Sted, 705, af hvilke <strong>om</strong>trent ligesaamange<br />
s<strong>om</strong> i <strong>1879</strong> gik paa de her nævnte fjernere Lande, — kun paa Vestamerika<br />
<strong>og</strong> Ostafrika n<strong>og</strong>et færre. Den Interesse, soin i Tyskland overhovedet har<br />
været næret for de i Australien <strong>og</strong> Sydsöen knyttede Förbindelser, lededê til<br />
en meget virks<strong>om</strong> <strong>og</strong> heldig Deltagelse i Industriudstillningen i Sidney, saavels<strong>om</strong><br />
til at man ligeledes med Iver ruster sig for den, s<strong>om</strong> forestaar i Melbourne;<br />
den har <strong>og</strong>saa foranlediget Ansættelsen af en consul missus for det ved sin<br />
centrale Beliggenhed i det stille Hav paa Routen fra St Francisco til Australien<br />
<strong>og</strong> fra Kap Horn til Östasien fortrinligt begunstigede Samoa med Naboöer.<br />
Man er <strong>og</strong>saa s<strong>om</strong> bekjendt indgaaet i traktatmæssige Forbindelser med<br />
den nævnte lille Stat (24de Januar <strong>1879</strong>) liges<strong>om</strong> i 1876 med Tonga; <strong>og</strong> de<br />
hyppige Besög af tyske Krigsskibe, s<strong>om</strong> der have etableret Kulstationer, have<br />
vænnet Befolkningerne i hine Egne til at betragte Tyskland s<strong>om</strong> en mægtig <strong>og</strong>
170<br />
virks<strong>om</strong> Sömagt, s<strong>om</strong> ingenlunde forsömnier at varetage de mange den vedk<strong>om</strong>monde<br />
Interesser sammesteds. Hertil k<strong>om</strong>, at da det herværende store Hus<br />
Joh. Cesar Godefroy & Sohn maatte indstille sine Betalinger <strong>og</strong> derved Frygt<br />
opstod, for at de fleste Aktier i det med samme Hus nöie lierede <strong>Handel</strong>s<strong>og</strong><br />
Plantageselskab for Sydsöerne, s<strong>om</strong> hovedsagelig har beskjæftiget sig med<br />
Indvinding <strong>og</strong> Hidförsel af Kokosnödkjerner, vilde blive fremmed <strong>og</strong> navnlig<br />
engelsk Eiend<strong>om</strong>, blev det fra toneangivende Side erklæret for en national<br />
Sag til videre Udnyttelse af den for tysk Virks<strong>om</strong>hed i hine Egne, vûndne Stilling,<br />
at sammenbringe under Garanti af Riget et nyt Konsortium, s<strong>om</strong> saaledes har<br />
at overtage <strong>og</strong> udvide det tidligere Selskabs Etablissementer <strong>og</strong> Forretninger.<br />
Foretagendet har d<strong>og</strong> kun fundet maadelig tnderstöttelse i Hamburg selv, hvor<br />
man ikke har ret Tillid til dets Sundhed <strong>og</strong> Levedygtighed ; idet mange derhos<br />
anse det Offentliges Indgriben i den ifölge sin Natur private Virks<strong>om</strong>hed<br />
mindre heldig samt <strong>og</strong>saa frygte for, at Konkurrensen med en saaledes subveneret<br />
Entreprise vil skade de tyske Huse, s<strong>om</strong> drive selvstændig Virks<strong>om</strong>hed<br />
dersteds.<br />
Overhovedet er artificielle Midlers Anvendelse til Ophjælpelse af tyske<br />
Skibsfarts-, <strong>Handel</strong>s- <strong>og</strong> Industri-Interesser i Almindelighed ikke populær her.<br />
Saaledes har <strong>og</strong>saa det nu inden Rigsmyndighederne verserende Forslag <strong>om</strong> at<br />
forbeholde tyske Skibe den tyske Kystfart i höiere Grad end forhen, liges<strong>om</strong><br />
Projektet ifjor <strong>om</strong> særlige Begunstigelser for det tyske Flag, fundet afgjort<br />
Modstand, idet man kun venter at deslige Særrettigheder ville fremkalde tyske<br />
Skibes Udelukkelse fra flere fremmede Landes Kystfart. Ved Spanien, Portugal,<br />
Sydamerika, China <strong>og</strong> Japan drives nemlig en ret bl<strong>om</strong>strende saadan<br />
Fart af tyske Skibe, medens Forbindelsen mellen Tysklands egne Havne med<br />
faa Undtagelser besörges af Tyskerne selv.<br />
Den hamburgske <strong>Handel</strong>sflaade bestod ved Udgangen af <strong>1879</strong> af 371<br />
Sejlskibe <strong>og</strong> 104 Dampskibe, deri ikke indbefattet Flod- <strong>og</strong> Bugserdampfartöier.<br />
De smukkeste Skibe i den hamburgske Marine ere de, s<strong>om</strong> besörge den<br />
regulære Fart paa transatlantiske Havne, <strong>og</strong> denne Fart viste sig, s<strong>om</strong> i det Hele<br />
i de sidste Aar, især fordelagtig paa Sydamerika, hvor Tyskerne allerede i<br />
lang Tid indtage en betydelig Stilling baade inden <strong>Handel</strong>en <strong>og</strong> Industrien samt<br />
<strong>og</strong>saa s<strong>om</strong> Landmænd; dei ere derhos i stort Antal ansatte ved Universiteter<br />
<strong>og</strong> Skoler der. I Sydbrasilien, Argentinien <strong>og</strong> Chili finder man dem især<br />
samlede <strong>og</strong> navnligen inden det förstnævnte i bl<strong>om</strong>strende agerbrugdrivende Kolonier,<br />
rigtignok under fremmed Statshöihed. Til at formidle Forbindelsen med disse<br />
talrige Tyske, samt forsyne hine Lande med tyske Fabrikata, især Meubler,<br />
Bijouterier, Sölvvarer, Vægure, visse Jernartikler <strong>og</strong> Uldvarer in. m. saavels<strong>om</strong><br />
hidbringe derfra Kaffe <strong>og</strong> andre Produkter udviklede det herværende Hamburg-<br />
Sydamerikanske Dampskibsselskab stor Virks<strong>om</strong>hed ; idet sammes Skibe, s<strong>om</strong> befare<br />
Brasilien <strong>og</strong> La-Plata, have vundet stedse mere Terrain trods de vedblivende<br />
daarlige Konjunkturer <strong>og</strong> uagtet Konkurrencen af fremmede Linier tvang til<br />
yderligere Fragtnedsættelse, hvilken Konkurrence <strong>og</strong>saa ventes at ville fortsættes<br />
isar. Selskabets Bruttofragt for Varer i <strong>1879</strong> udgjorde <strong>om</strong>tr. 4,700,000<br />
Mark, <strong>om</strong>trent det Samme s<strong>om</strong> i 1878 <strong>og</strong> mer end i tidligere Aar, <strong>og</strong> Passagerfragten<br />
<strong>om</strong>trent 800,000 Mark, n<strong>og</strong>et mindre end i flere foregaande Aar paa<br />
Grund af at den tidligere russiske Udvandring til Brasilien er ophört, medens<br />
derimod rigtignok mange Familier k<strong>om</strong> tilbage derfra i sörgelig Stilling. Selskabet<br />
ydede en Dividende af 10 Procent, i 1878 8 Procent.<br />
Ogsaa Dampskibsselskabet Kosmos, hvis Fartöier besöge det vestlige Sydamerika,<br />
arbejdede i <strong>1879</strong> med Fordel; <strong>og</strong> Dividenden blev 11 Procent ; i 1878
171<br />
var den 12 Procent. Bestyrelsen havde mange Vanskeligheder at bekjæmpe<br />
paa Grund af Krigsforholdet paa den nævnte Kyst. De Havne, s<strong>om</strong> Skibene<br />
skulde besöge, vare snart blokerede <strong>og</strong> snart igjen frie ; trufne Dispositioner<br />
maatte hyppigen forandres, nye Havne söges istedetfor dem, der vare blevne<br />
utilgjængelige ; <strong>og</strong> de vexlende Regjeringer, med hvilke man havde at gjöre,<br />
lode sig af Begivenhederne foranledige til Beslutninger <strong>og</strong> Anordninger, s<strong>om</strong><br />
ikke havde kunnet forudses. Det Værste, s<strong>om</strong> indtraf, var s<strong>om</strong> bekjendt, at<br />
Selskabets Fartöi Luxor beslaglagdes i Peru <strong>og</strong> efter en lang, kostbar Proces<br />
af den derværende Hiiiesteret dömtes til Konfiskation for at have fört Kontrabande.<br />
Energisk Indskriden af den tyske Rigsregjering bevirkede d<strong>og</strong> dets<br />
Frigivelse efter otte Maaneders Detention; <strong>og</strong> nu svæver Spörgsmaalet <strong>om</strong> der<br />
vil opnaaes Erstatning herfor.<br />
Det Hamburg-amerikanske Paketaktieselskabs Anliggender, s<strong>om</strong> efter dets<br />
tidligere Uheld allerede i 1877 havde begyndt igjen at bedre sig <strong>og</strong> i 1878<br />
vare gaacde betydeligt fremad, lededes <strong>og</strong>saa i <strong>1879</strong> med n<strong>og</strong>enlunde Held.<br />
Personfragterne vedblev at were kun lidet indbringende; idet vel n<strong>og</strong>le faa<br />
flere Personer end i 1878 udvandrede over Hamburg til New-York, men derimod<br />
et meget mindre Antal gik derfra til Europa. Derhos fandtes G-odstransporten<br />
fra New-York, uagtet Fartöierne altid havde fuld Last, at yde kun<br />
maadeligt Udbytte paa Grund af den inden Fragtmarkedet herskende overordentlige<br />
Konkurrence ; derimod tjentes endel paa Udfragterne i den senere Del<br />
af <strong>Aaret</strong> paa Grund af det i Amerika med den fornyede Velstand opstaaede<br />
Behov for europæiske Varer. Godstransporten paa New-Yorker-Linien <strong>om</strong>fattede<br />
i <strong>Aaret</strong>s Löb <strong>om</strong>trent 192,000 Kubikmeter, i 1878 162,000 ; <strong>og</strong> af Kontanter<br />
befordredes <strong>om</strong>trent 87 1/2 Millioner, i 1878 kun 11 1/4. Selskabets vestindiske<br />
Linie viste sig fordelagtig; den har erhvervet sig en hel Del af den<br />
Transport, s<strong>om</strong> tidligere i derværende, især Haytiske, Farvande besörgedes af<br />
Seilskibe. Den fik derhos siden Mai Maaned en yderligere Udvidelse ved en<br />
Bilinie fra St Th<strong>om</strong>as over Havana til Vera-Cruz <strong>og</strong> andre mexikanske Havne,<br />
hvoraf man venter sig Opsving i den tysk-mexikanske <strong>Handel</strong>. — Selskabets<br />
Dividende blev 67 2 Procent; i 1878 var den 6 Procent, efterat Aktierne i<br />
flere foregaaende Aar intet havde indbragt. Efter den i sin Tid <strong>om</strong>handlede<br />
Reorganisation <strong>og</strong> Reduktion af Aktierne udgjör Kapitalen endnu 15 Millioner<br />
Mark.<br />
Ogsaa for Met tyske Dampskibsrederi», hvilket Selskabs Fartöier sætte<br />
Hamburg gjennem Suezkanalen direkte Forbindelse med Ost-Asien, <strong>og</strong> hvis<br />
mindre Dampskibe drive Kystfart ved China, stillede Forholdene sig heldigt i<br />
<strong>1879</strong>, saa at det, efter i længere Tid ikke at have afgivet n<strong>og</strong>et til Dividender<br />
anvendeligt Overskud, uddeler 8 Procent for det sidst udlöbne Aar; <strong>og</strong>saa det<br />
har reduceret sin Aktiekapital, s<strong>om</strong> nu kun udgjör 3 Millioner Mark. I den<br />
senere Del af <strong>Aaret</strong> havde det god Nytte af de stigende Thefragter ; liges<strong>om</strong><br />
<strong>og</strong>saa ovennævnte Kabotage viste sig mere fordelagtig end tidligere. Efterat<br />
Selskabet havde solgt et Par for den chinesiske Fart mindre hensigtsmæssige<br />
Dampskibe, var det saa heldigt at skaffe sig et Par andre <strong>og</strong> bedre istedet paa<br />
en Tid, da Priserne endnu stode lavt. Direktionen paastaar, at de samme<br />
Fartöier, • s<strong>om</strong> da kontraheredes for <strong>om</strong>trent 558,000 Mark hvert, vilde paa<br />
Grund af den siden sidste Höst stedfundne Stigen af Skibsbygningsmaterialier<br />
koste 80,000 à 100,000 Mark mere pr Styk, hvis de byggedes nu.<br />
Udvandringsvæsenet, s<strong>om</strong> tidligere stærkt florerede <strong>og</strong> var meget indbringende<br />
for de herværende transatlantiske Dampskibe, har siden <strong>Aaret</strong> 1872,<br />
da herfra udgik <strong>om</strong>trent 74,400 Personer, været en af de daarligst stillede<br />
Forretningsgrene; Udvandrernes Tal sank aarligt, indtil det i 1877 var kun
172<br />
22,570. Senere er det- igjen gaaet n<strong>og</strong>et opad, d<strong>og</strong> ubetydeligt; <strong>og</strong> i <strong>1879</strong><br />
udgjorde det kun 61 mer end i 1878, nemlig 24,864. Af disse gik 22,374<br />
til de forenede Stater, fordetmeste• paa det-hamburg-amerikanske Paketaktieselskabs<br />
Skibe, idet der paa disse befordredes til New-York 16,597 Personer<br />
(deriblandt rigtignok <strong>og</strong>saa indbefattet almindelige Reisende). Medens Udvandringen<br />
for Hamburg efter det Anförte ikke var stor, befandtes den d<strong>og</strong> i det<br />
Hele fra Tyskland i Stigende ; saaledes landede i New-York 33,500 tyske Immigranter<br />
istedetfor 23,000 i 1878; <strong>og</strong> i det indeværende Aar har Udvandringen<br />
saavel herfra s<strong>om</strong> formentlig fra andre tyske Havne tiltaget stærkt.<br />
<strong>Handel</strong>. I Varehandelen var vistnok i det Hele större Bevægelse end i de<br />
nærmest foregaaende Aar; men dette havde indtil langt ud paa S<strong>om</strong>meren vel<br />
alene sin Grund i Forandringerne i Toldtariffen inden det tyske Riges Toldgebet,<br />
idet Paalægget paa forhen toldfrie Gjenstande <strong>og</strong> Forhöielsen paa flere<br />
af dem, s<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa tidligere vare undergivne Told, foranledigede en livlig Indförsel<br />
her med Hensigt at skaffe Varerne ind over Toldgrændsen, förend de nye<br />
Forholde indtraadte. Det er beregnet, at der i den tyske Toldkasse fra <strong>Aaret</strong>s<br />
Begyndelse til Udgangen af Juni indgik <strong>om</strong>trent 29 Millioner Mark formedelst<br />
den saaledes extraordinært forcerede Indförsel af Kaffe, Tobak <strong>og</strong> Vin. Medens<br />
saaledes vistnok forelöbigen Toldpaalæggene <strong>og</strong> Toldforhöielserne bragte Forretningslivet<br />
adskillig Fordel, foranledigede de d<strong>og</strong> <strong>og</strong>saa allerede mange Ulemper,<br />
i det t. Ex. Toldvæsenet ikke var tilstrækkelig forberedt paa det overordentlige<br />
Arbeide, der udfordredes for at expedere de forhen toldfrie Masseartikler,<br />
s<strong>om</strong> Jern <strong>og</strong> Petroleum ind i Toldgebetet, navnligen opad Elben. Da hverken<br />
de forhaandenværende Indretninger eller Arbeidskræfter strækkede til, opstod<br />
en Tid lang ret megen Forlegenhed ; <strong>og</strong> derhos truedes man af den hos Rigsautoriteter<br />
fremtrædende Tendens til at benytte Jernbanetarifferne s<strong>om</strong> Supplementer<br />
til den nye Toldpolitik <strong>og</strong> ophæve de for Vareförselen paa længere<br />
Distancer bestaande Begunstigelser. Imidlertid k<strong>om</strong> det' ikke til n<strong>og</strong>en Afgjörelse<br />
af det allerede i Foraaret af en K<strong>om</strong>mission inden Bundesrath i denne<br />
Retning udarbejdede Godstariflovudkast for Jernbanerne. Ligeledes bleve • de<br />
af Ophævelsen fra 1ste Januar d. A. af de forhen bestaaende Jernbanetarifforholde<br />
imellem Riget <strong>og</strong> Ungarn-Osterrige for Hamburg befrygtede Konsekvenser<br />
i den antydede Henseende afvendte ialfald for en Del.<br />
Kaffe. Indförselen af denne Artikel, 168 Millioner Pund, var saa betydelig,<br />
at intet foregaaende Aar har opvist et större Kvantum <strong>og</strong> kun et, nemlig<br />
1877, i denne Henseende staar ved Sidtn af <strong>1879</strong>. Ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse<br />
havdes paa Lager 22 Millioner, ved dets Udgang derimod kun 15, saaledes<br />
forbrugtes eller udförtes ikke mindre end 175 Millioner Pund.<br />
Priserne havde i 1873 i det Hele været nedadgaaende, fra 78 pf. pr<br />
Pund for reel ordinær Rio lige ned til 54 i December. Vistnok hævede de<br />
sig <strong>om</strong>trent 5 pf. strax i Begyndelsen af <strong>1879</strong>, tildels under Indtrykket af<br />
den stedfundne temmelig betydelige Udförsel herfra til Österrige-Ungarn, hvor<br />
en Toldforhöielse skulde indtræde fra iste Januar. Man da den herved stedfundne<br />
Minskning af Forraadene snart mer end opveiedes ved temmelig betydelige<br />
TiMrsler <strong>og</strong> flere saadanne ventedes, uagtet den i det Indre af Tyskland<br />
ved det overordentlige Prisfald vakte Kjöbelyst allerede var tilfredsstillet,<br />
blev Markedet igjen flaut <strong>og</strong> Priserne gik nedad, indtil Varen i Juni end<strong>og</strong><br />
udbödes for 53 pf., da her havdes et Kvantum af ikke mindre and 38 Millioner<br />
Pund paa Lager. Rigsregjeringens Forslag <strong>om</strong> en temmelig stærk Forhöielse<br />
af Kaffetolden vakte Ængstelse inden den hamburgske <strong>Handel</strong>stand for<br />
at Konsumtionsevnen i Toldgebetet ved saadant Paalæg vilde svækkes ; <strong>og</strong> inden<br />
Rigsdagen selv udtaltes Meninger <strong>om</strong> at mau i Produktionslandene vilde ved
173<br />
en Nedsættelse af Prisen stræbe efter at udjevne den ved Tolden foranledigede<br />
Stigning. Det Modsatte indtraf d<strong>og</strong>; thi neppe var det nye Paabud (af 40<br />
Mark pr 100 Kil<strong>og</strong>ram) den 8de Juli traadt i Kraft, förend Tendensen blev<br />
opadgaaende. Dette stod vistnok i Forbindelse med, at Konsumtionen pludslig<br />
steg betydeligt i Nordamerika, hvor allerede Omslaget til det Bedre i de ekon<strong>om</strong>iske<br />
Forholde da begyndte med de udmærkede Höstudsigter. Alt efters<strong>om</strong><br />
Haabet <strong>om</strong> en anseelig Forstærkelse af Kjöbeevnen dersteds begyndte at realiseres,<br />
t<strong>og</strong> Artikelen Kaffe stærk Faveur <strong>og</strong>saa her. Prison stillede sig allerede<br />
i August i 57, i September i 62 pf.; <strong>og</strong> i <strong>Aaret</strong>s sidste Kvartal erholdtes 68.,<br />
en Tid lang i December end<strong>og</strong> 69. Med disse Priser forminskedes d<strong>og</strong> Afsxtningen<br />
meget i <strong>Aaret</strong>s sidste Par Maaneder, til samme Tid var Hidförselen<br />
fra Brasilien kun ringe, fordi Priserne dersteds vare blevne stærkt opskruede<br />
ved de overordentlige Indkjöb fra Nordamerika.<br />
Man har gjort den Bemærkning, at den tyske Befolkning ikke har indskrænket<br />
sit Forbrug af Kaffe, men at den har foretrukket at indvinde den<br />
ved Toldforhöielsen bevirkede Merudgift ved at lade sig nöie med de simplere<br />
Sorter. Det Samme siges <strong>om</strong> Österrigerne.<br />
Den Riokaffe, s<strong>om</strong> hidförtes, var i Almindelighed, liges<strong>om</strong> i de nærmest<br />
foregaande Aar, god <strong>og</strong> velbehandlet, vaskede Partier af Hösten <strong>1879</strong> fandtes<br />
end<strong>og</strong> at være udmærket Vare. Ogsaa Santos var særdeles tilfredsstillende.<br />
Af denne Sort hidförtes <strong>om</strong>trent 40 1/, Millioner Pund, en Del mindre end i<br />
<strong>1879</strong>, medens Tilförselen af Rio var- 35 1/5 Millioner, n<strong>og</strong>et mer end i det<br />
foregaaende Aar. Af Bahia k<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 4 Millioner Pund, <strong>og</strong> denne fandtes<br />
ligeledes tilfredsstillende ; af Ceara k<strong>om</strong> derimod kun böist ubetydeligt, da<br />
Hösten der paa Grund af herskende Törke var mislykket, Over Laguayra liges<strong>om</strong><br />
D<strong>om</strong>ingo, hvoraf indförtes resp. 19 1/2 <strong>og</strong> 873 Millioner Pund, hörtes i<br />
<strong>1879</strong> liges<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa tidligere mange Klager, d<strong>og</strong> vare n<strong>og</strong>le Partier af den<br />
nyeste .D<strong>om</strong>ingohöst, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> henimod <strong>Aaret</strong>s Slutning, af smuk Kvalitet.<br />
Af Maracaibo <strong>og</strong> Savanilla k<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 3 1/9 Millioner Pund, for det Meste af<br />
middelmaadig Beskaffenhed. Af Costarica <strong>og</strong> Guatemala hidförtes det usædvanlig<br />
store Kvantum af 10 Millioner Pund ; <strong>og</strong> man var i Almindelighed vel tilfreds<br />
med disse, især de förstnævnte. Af ostindisk Kaffe k<strong>om</strong> meget mindre<br />
end i det neat foregaaende Aar, d<strong>og</strong> over 8 Millioner Pund. Af Portoriko,<br />
Java, Ceylon samt mexikanske <strong>og</strong> afrikanske Kaffés k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanligt kun<br />
ganske ubetydeligt hid.<br />
De her anförte Tal betegne kun de fra de oversöiske Produktionslande<br />
direkte hidfOrte Kvantiteter ; for 38 Millioner Punds Vedk<strong>om</strong>mende, hvilke k<strong>om</strong><br />
indirekte, er ikke angivet hvor de produceredes.<br />
B<strong>om</strong>uld. Den ugunstige Stilling, hvori denne Artikel igjennem flere Aar<br />
havde befundet sig <strong>og</strong> hvormed navnligen i <strong>Aaret</strong> 1878 Priserne vare drevne<br />
yderligt ned, vedblev <strong>og</strong>saa en Del ud i <strong>1879</strong>. Men allerede i Marts sporedes<br />
en Reaktion, idet Spekulationen begyndte at bemægtige sig Artikelen <strong>og</strong> bringe<br />
den iveiret, hvilket lykkedes saa godt, at i et Par Maaneder Dmidling» amerikansk<br />
B<strong>om</strong>uld steg <strong>om</strong>trent 40 Procent <strong>og</strong> noteredes 70 pf. pr Pund. Derefter<br />
indtraadte vistnok igjen Svækkelse; men efter n<strong>og</strong>en Vaklen naaedes for<br />
denne Sort nætten igjen den nævnte Höide sidst i August. Senere k<strong>om</strong> fra<br />
Amerika talrige <strong>og</strong> billige Anbud af den nye Host; men snart absorberedes<br />
saameget af den voxende Konsum, at Priserne igjen gik op. Og i Amerika<br />
selv bleve de end<strong>og</strong> höiere end i Europa. Ved <strong>Aaret</strong>s Udgang noteredes her<br />
69 pf., <strong>om</strong>trent 16 mer end ved Slutningen af 1878. — Indförselen af B<strong>om</strong>uld<br />
var i <strong>Aaret</strong>s Lob <strong>om</strong>trent 119,000 Baller, 26,000 mer end i det foregaaende<br />
Aar. Heraf var s<strong>om</strong> sædvanligt det Meste Transit. Ogsaa skede Ind-
174<br />
ftirselen, liges<strong>om</strong> tidligepe, for den allerstörste Del fra England; derfra k<strong>om</strong><br />
nemlig 76,000 Baller, direkte fra Nordamerika kun 13,000. Forraadet var<br />
her ved <strong>Aaret</strong>s Udgang 2,000 Baller.<br />
Raa- saavels<strong>om</strong> kardet, kjæmmet eller farvet- B<strong>om</strong>uld vedbliver ifölge den<br />
nye Toldtarif at indgaa frit i Toldgebetet.<br />
Bis. Ogsaa for Rismarkedet var <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> heldigere end det nærmest<br />
foregaaende Tidsrum. Indförselen, s<strong>om</strong> allerede i 1873 havde været betydeligt<br />
större end i tidligere Aar, nemlig 460,000 Sække, bestod i <strong>1879</strong> af mer end<br />
510,000. S<strong>om</strong> sædvanligt var Hovedmassen Rangoon <strong>og</strong> Bassein ; d<strong>og</strong> havde<br />
Forholdet mellem begge n<strong>og</strong>et forandret sig. I 1878 k<strong>om</strong> nemlig resp. 277,000<br />
<strong>og</strong> 82,000 Sække, i <strong>1879</strong> 198,000 <strong>og</strong> 132,000. Basseinrisen blev i Almindelighed<br />
befunden meget tilfredsstillende, medens Saadant, liges<strong>om</strong> i 1878, var<br />
mindre Tilfældet med Rangoon, ialfald med en Del Partier deraf, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong><br />
med Seilfartöier ; hvoraf <strong>og</strong>saa Prisen for den med Dampskib ank<strong>om</strong>ne Rangoon<br />
i Regelen stillede sig höiere end for det øvrige. Foruden de her nævnte<br />
Sorter indförtes især Japan <strong>og</strong> Saigon; men begge for det Meste af mindre god<br />
Kvalitet, tildels s<strong>om</strong> Bilge af at de havde lidt under Reisen. Af Moulmain,<br />
s<strong>om</strong> i flere Aar havde manglet paa det herværende Marked, k<strong>om</strong> adskilligt ai<br />
god Beskaffen.hed, af Arracan hidförtes kun ganske lidet. Priserne holdt sig<br />
i det Hele ret godt <strong>og</strong> stillede sig for det Meste lidt höiere end i 1878; de<br />
daarlige Höstudsigter for Korn <strong>og</strong> Poteter i en stor Del af Europa bidr<strong>og</strong>e<br />
adskilligt hertil. Ved <strong>Aaret</strong>s Udgang betaltes Rangoon <strong>og</strong> Bassein d<strong>og</strong> kun<br />
med M 9-75 pf. til 10-25 pr 100 Pund, <strong>om</strong>trent en halv Mark mer end ved<br />
<strong>Aaret</strong>s Begyndelse men lavere end ved Udgangen af 1877.<br />
Afskallet Vare stillede sig ligeledes lidt bedre end i 1878; <strong>og</strong> Udförselen<br />
deraf herfra til det sydlige Europa, især Spanien saavels<strong>om</strong> til Sydamerika<br />
<strong>og</strong> Vestindien, var ganske betydelig. Afskallet Rangoon <strong>og</strong> Bassein noteredes<br />
ved <strong>Aaret</strong>s Udgang 13 til 17V, Mark. Ogsaa Brudsorterne sögtes meget <strong>og</strong><br />
solgtes til stigende PrisAr.<br />
Ved <strong>Aaret</strong>s Udgang var her paa • Lager <strong>om</strong>trent 171,000 Sække Ris,<br />
<strong>om</strong>trent 34 Millioner Pund mod 51 Millioner i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse.<br />
Den for Ris, skallet <strong>og</strong> afskallet, bestemte Indförselstold i Toldgebetet er<br />
4 Mark pr 100 Kilo.<br />
Tobak. Denne Artikel blev liges<strong>om</strong> allerede i de to nwstforegaaends Aar<br />
stærkt paavirket af Udsigterne til forhöiet Beskatning eller end<strong>og</strong> Monopol,<br />
indtil dens Skjebne blev, ialfald forelöbigen, afgjort ved den nye Toldtarif,<br />
s<strong>om</strong> belagde Indfiirselen i Toldgebetet af Tobaksblade med 85 Mark Told pr<br />
100 Kil<strong>og</strong>ram istedetfor det tidligere Paalwg af 24 Mark. Man havde forövrigt<br />
med Hensyn til denne Artikel, <strong>og</strong> navnligen de væsentligste Sorter Brasil<br />
<strong>og</strong> D<strong>om</strong>ingo, en Overraskelse <strong>om</strong>trent lig den s<strong>om</strong> fandt Sted i Anledning<br />
af Kaffeen, idet her nemlig, umiddelbart efterat de nye Bestemmelser vare<br />
traadte i Kraft, i Juli Maaned indtraadte en meget livlig Omsætning <strong>og</strong> til<br />
stigende Priser, vistnok tildels s<strong>om</strong> Folge af at Frygten for at de allerede i<br />
Toldgebetet lagrede Partier vilde blive belagte med en Efterskudstold, hvilken<br />
Frygt en Tid lang havde hæmmet Spekulationen, viste sig at være ugrundet;<br />
hertil k<strong>om</strong> at en Del Tobakker, s<strong>om</strong> da bragtes paa det herværende Marked,<br />
<strong>og</strong> navnligen n<strong>og</strong>le Partier Brasil, s<strong>om</strong> næsten udelukkende vare af Hösten 1878<br />
<strong>1879</strong>, befandtes at være af særdeles god Kvalitet. Den opstaaede Livlighed i<br />
Omsætningene vedblev hele Resten af <strong>Aaret</strong>. Af Brasil indförtes det overordentlige<br />
Kvantum 107,000, eller med Fradrag af hvad her blot transiterede<br />
65,000, Pakker ; i 1878 indförtes 85,000, deraf Transit 37,000. Af D<strong>om</strong>ingo<br />
k<strong>om</strong> derimod kun 50,000 eller med Fradrag af det Transiterende 48,000, meget
175<br />
mindre end i 1878, <strong>og</strong> derhos var over Halvdelen deraf af den mindre gode<br />
Höst 1878. I det Hele er Indförselen af denne Sort i de seneste Aar gaaet<br />
meget tilbage.<br />
Af Havana indförtes liges<strong>om</strong> i flere foregaaende Aar kun ubetydeligt,<br />
end<strong>og</strong>saa meget mindre end sædvanligt; d<strong>og</strong> k<strong>om</strong> n<strong>og</strong>le smaa Partier af <strong>1879</strong><br />
Aars Höst, s<strong>om</strong> fandtes fortrinlige <strong>og</strong> bleve höit betalte, medens en Del af 1878<br />
realiseredes til maadelige Priser. Af Cuba k<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa kun lidet, d<strong>og</strong> mer end<br />
i de senest foregaaende Aar, <strong>og</strong> den fandt meget Bifald. Af Puertorico k<strong>om</strong>,.<br />
liges<strong>om</strong> i 1878, ganske ubetydeligt i Sammenligning med tidligere Aar, <strong>og</strong><br />
næsten alt transiterede. Af Cum.ana, Vannas, Esmeralda <strong>og</strong> Seadleaf hidbragtes<br />
ligeledes kun smaa Partier, men de betaltes godt; <strong>og</strong> det Samme var tildels<br />
Tilfældet med Rio Grande <strong>og</strong> Columbia (Carmen) samt mexikanske Tobakker.<br />
I Iikrainetobak gjordes betydelige Forretninger <strong>og</strong> Priserne bleve stigende, da<br />
her berettedes, at Hösten kun var liden. Ogsaa for græske, tyrkiske <strong>og</strong> ungariske<br />
Tobakker var Markedet livligt ialfald förend Toldforhöielsen.<br />
Sukker. Den i 1878 stedfundne nedgaaende Konjunktur vedblev langt<br />
ind i <strong>1879</strong>, medens Lagerne, s<strong>om</strong> vare vel forsynede ifölge den betydelige<br />
Roehöst i 1878, endvidere forstærkedes ved betydelig Indförsel fra Kolonierne.<br />
Da der imidlertid udpaa S<strong>om</strong>meren viste sig Grund til Frygt for it den da forestaaende<br />
Roehöst Tilde blive mindre heldig, steg Varen hurtigt <strong>og</strong> betydeligt,<br />
indtil 30 Procent; d<strong>og</strong> kunde Priserne ikke holde sig paa det saaledes naaecle<br />
Standpunkt, <strong>og</strong> de sank saaledes igjen i <strong>Aaret</strong>s to sidste Maaneder; ved dets<br />
Udgang vare de kun ubetydeligt höiere end i dets Begyndelse. Den 31 December<br />
noteredes pr 100 Pund ordinær Havana, Holland, Standard No 19--20<br />
Mark 30-31, dampraffineret No 1-0 Mark 38-40; hvidt, gult <strong>og</strong> brunt<br />
Farin resp. 34, 31 <strong>og</strong> 29 til 30; hvidt, gult <strong>og</strong> brunt Kandis resp. 45-50,<br />
36 1/2-38 <strong>og</strong> 36. Hamburgsk Sirup, simpel <strong>og</strong> uden Fad, brun 13 16-14 110<br />
guul 17-18 ; finere indtil resp. 16V 2 <strong>og</strong> 20.<br />
Der hidbragtes meget store Kvantiteter af Roesukker fornemmelig fra det<br />
Indre af Landet saavel s<strong>om</strong> fra det östlige Europa; <strong>og</strong>saa af Rörsukker k<strong>om</strong><br />
fra enkelte Produktionslande s<strong>om</strong> Brasilien <strong>og</strong> Ostindien meget mer end i<br />
1878, i det Hele hidk<strong>om</strong> 238 Millioner Pund, deraf 16 Millioner tilsöes. I<br />
1878 vare disse Tal 227 <strong>og</strong> 17.<br />
Sukkerraffinering danner i Hamburg en bl<strong>om</strong>strende Industri; <strong>og</strong> navnligen<br />
ere Tilvirkningerne fra det herværende »Dampsukkersyderi af 1848» vel anseede,<br />
idet samme skal være det eneste Raffinaderi i Tyskland, der udelukkende<br />
benytter s<strong>om</strong> Raaprodukt Kolonialsukker; medens Raffinaderierne inden<br />
Toldgebetet væsentlig finde sig henviste til Benyttelse af det mindre velsmagende<br />
<strong>og</strong> righoldige <strong>om</strong> end hvidere Roesukker. Af dets Produktion udföres<br />
<strong>og</strong>saa anselige Kvantiteter til oversöiske Steder, hvor den er meget anseet <strong>og</strong><br />
betales höit, navnligen i det vestlige Sydamerika. Vistnok forsendes <strong>og</strong>saa under<br />
Navn af Hamburgsk Sukker nlegen daarligere Vare. — Det nævnte Raffinaderi<br />
gav for <strong>1879</strong> en Dividende af 23 Procent; for 1878 11 112 .<br />
I Hamburgs Nabolande, <strong>og</strong> vel fornemmeligen i Sleswig-Holsten har<br />
der i den senere Tid vist sig stærk Interesse for Udvidelse af Sukkerroedyrkningen<br />
s<strong>om</strong> fordelagtig Landbrugsvirks<strong>om</strong>hed, samt i Forbindelse dermed Raasukkerfabrikation.<br />
De gode Resultater af saadan Industri navnligen i Nordre<br />
Ditmarsken have opmuntret til Efterligning.<br />
Sukkertolden forandredes ikke ved den nye Toldtarif.<br />
Træ, Trmmasse, Fyrstikker m. m. Fra Norge hidk<strong>om</strong> til Hamburg <strong>og</strong><br />
Altona s<strong>om</strong> ovenfor anfört 21 Trælastladninger, alle med Undtagelse af en i
176<br />
udenlandske Skibe. Saaledes hidbragtes <strong>om</strong>trent 330,000 Planker <strong>og</strong> Bord; <strong>og</strong><br />
dertil k<strong>om</strong> <strong>om</strong>tr. 300,000 — foruden en Ubetydelighed af anden Trælast — i<br />
de regulært gaaende Dampskibe. Fra Sverige k<strong>om</strong> 38 Ladninger Planker <strong>og</strong><br />
Bord, næsten alle i ikke svenske Skibe. I 32 af disse hidbragtes <strong>om</strong>tr. 385,000<br />
saadanne, tillige med n<strong>og</strong>et lidet anden Trælast, medens der for fem mindre<br />
Ladningers Vedk<strong>om</strong>mende ikke haves nærmere Opgaver. Med de regulært<br />
gaaende Dampskibe k<strong>om</strong> derhos <strong>om</strong>tr. 23,800 Kubikfod Planker <strong>og</strong> Bord.<br />
Det herværende Hus, s<strong>om</strong> formentlig har de betydeligste Forretninger<br />
i skandinavisk Trælast, har i <strong>1879</strong> ifölge egen Opgave indfört 45,000 Planker<br />
<strong>og</strong> Bord (23,000 Kubikfod) fra Sverige <strong>og</strong> 340,000 (185,000 Kubikfod)<br />
fra Norge.<br />
Priserne paa Trælast vare lige indtil September Maned synkende, idet<br />
de i det Store taget fulgte Priserne hjemme. Granplanker 10 T<strong>om</strong>mer brede<br />
<strong>og</strong> mere solgtes for 80 h 85, 9 T<strong>om</strong>mer brede end<strong>og</strong> en Tidlang for 40 h 50<br />
pf. pr Kubikfod, <strong>og</strong> norske Rispebord prima 1 1/4 Temme tykke for 16 Mark<br />
pr 330 löbende Fod — en T<strong>om</strong>me tykke for 12 Mark, alt frit <strong>om</strong>bord i norsk<br />
Havn. Bord fra Gefle 9" <strong>og</strong> 7" X 1 1/4" förste Kvalitet for resp. 145 <strong>og</strong><br />
135 Mark pr Standard, frit <strong>om</strong>bord i svensk Havn, samt vankantede Bord<br />
(Valbräder) fra Sydsverige 12 Fod lange <strong>og</strong> 1 1/4 T<strong>om</strong>me tykke samt 8 T<strong>om</strong>mer<br />
brede 6 Mark frit her pr Tylvt..<br />
I Oktober begyndte Tendensen til Stigning ; <strong>og</strong> denne er isærdeleshed i<br />
indeværende Aar vedblevet saaledes, at end<strong>og</strong> enkelte Partier ere solgte med<br />
betragtelig Fordel.<br />
Den allerstörste Del af hvad her indföres fra Norge <strong>og</strong> Sverige er Bord,<br />
Furu <strong>og</strong> Gran, formentlig kun <strong>om</strong>trent en Tiendedel af det Hele Planker.<br />
En stor Del af den norske Indförsel bestaar af Rispebord, d<strong>og</strong> nu mindre<br />
end för, idet de nemlig for en Del fortrænges af svenske billige Bord, hvilke<br />
derhos i . den sidste Tid k<strong>om</strong>me hyppigere direkte Söveien efter der<strong>om</strong> fra<br />
Sverige gjorte Offerter, istedetfor at de tidligere mere hidbragtes over Lübeck.<br />
Ogsaa k<strong>om</strong>mer her fra Norge temmelig meget af de saakaldte »Schalbretter»<br />
(»Krinoliner»).<br />
Af hövlet Last hidföres i Almindelighed kun lidet; <strong>og</strong> i <strong>1879</strong> vel end<strong>og</strong><br />
mindre end sædvanligt. Grunden hertil var vistnok fornemmelig at söge i<br />
den Omstændighed, at Bygningsvirks<strong>om</strong>heden, s<strong>om</strong> i flere Aar Tar drevet forceret<br />
<strong>og</strong> langt udover hvad her tiltrængtes, i den sidste Tid er gaaet ret<br />
meget istaa. I Aarene 1877 <strong>og</strong> 1878 istandbragtes her resp. 4,400 <strong>og</strong> 4,900<br />
nye Boliger, men i <strong>1879</strong> kun 4,200.<br />
Den nye Toldtarifs Bestemmelser <strong>om</strong> Trælast have neppe stor Betydning<br />
for Hamburgs Vedk<strong>om</strong>mende, da næsten alt, hvad her k<strong>om</strong>mer deraf, kun er<br />
for det lokale Forbrug, <strong>og</strong> saaledes navnligen den nu, ved det svære Paalmg af<br />
tre Mark pr 100 Kil<strong>og</strong>ram siden den iste Oktober, indtraadte Vanskelighed<br />
eller Umulighed af at indföre den hövlede Vare i Toldgebetet ikke bevirker<br />
synderlig Forandring i de tidligere her bestaaende Forholde.<br />
Indförselen fra Sverige af Vinduesindfatninger, Lister <strong>og</strong> andet Snedkerarbeide<br />
var forövrigt <strong>og</strong>saa i <strong>1879</strong> ikke ubetydelig.<br />
Af Træmasse indförtes kun en Ubetydelighed, nemlig <strong>om</strong>tr. 200 Kasser,<br />
fra Norge; — ad Söveien fra Sverige 450 Kasser. I det Hannoverske er i<br />
den seneste Tid oprettet Troesliberier, hvis Produkt for en stor Del föres til<br />
Westfalen <strong>og</strong> Holland. Der har været klaget over at denne Industri trykkes<br />
af den svenske Konkurrence.<br />
Af Fyrstikker k<strong>om</strong> fra Norge tilsies 2,380 Kasser, betydeligt mere end<br />
i de nmstforegaaende Aar. Fra Sverige k<strong>om</strong> Söveien 6,000 Kasser, större
177<br />
w<strong>og</strong> mindre ; Indförselen endel ringere end i de nærmest foregaaende Aar.<br />
'Toldpaalaagget paa denne Artikel, 3 Mark pr 100 Kil<strong>og</strong>ram, indtraadte först<br />
fra Begyndelsen af indeværende Aar, <strong>og</strong> betydelig Forsyning indbragtes i Toldgebetet<br />
för den Tid, saa at der endnu findes ikke ubetydeligt af ufortoldet<br />
Vare. Ikke heller skal n<strong>og</strong>en Prisstigning inden samme endnu have fundet<br />
Sted; <strong>og</strong> man haaber, at trods Tolden <strong>og</strong>saa herefter Indförsel vil kunne finde<br />
Sted idetmindste af de mest ren<strong>om</strong>merede Mærker.<br />
De finere Træsorter fandt liges<strong>om</strong> i det næst foregaaende Aar, <strong>og</strong> vel<br />
-end<strong>og</strong> i höiere Grad, et fordelagtigt Marked her. Det syntes ikke, at den fra<br />
iste Oktober for Indlandet indtraadte Toldbeskatning af forskjellige saadanne<br />
•Træsorter <strong>og</strong> Fournerer har virket særdeles skadeligt; den var nemlig ikke<br />
synderlig höi, <strong>og</strong> derhos bleve Lettelser tilstaaede af Toldvæsenet, saavidt<br />
Omstændighederne tillode det. Navnligen bleve de for herværende Fournerskjæreriers<br />
Bedrift frygtede Farer overvundne.<br />
Den i de seneste Par Aar stedfundne ret livlige Efterspörgsel efter<br />
Jakaranda vedblev i <strong>1879</strong> <strong>og</strong> blev kun n<strong>og</strong>et hæmmet ved den stærke Prisstigning,<br />
hvilken især foranledigedes ved Forholdene i Produktionslandene. —<br />
Den gode Konjunktur for Mah<strong>og</strong>ni gjennem Aarene 1877 <strong>og</strong> 1878 vedblev<br />
.<strong>og</strong>saa i n<strong>og</strong>en Grad i <strong>1879</strong>; imidlertid var det egentlig kun i <strong>Aaret</strong>s seneste<br />
Maaneder, at der viste sig n<strong>og</strong>en betydelig Kjöbelyst. Der klagedes ikke sjelden<br />
over Kvaliteten af det Mah<strong>og</strong>ni, s<strong>om</strong> hidförtes ; <strong>og</strong> til Meubelfabrikation er den<br />
i en betydelig Grad blevet fortrængt af Nöddetrwet ; rigtignok har den paa<br />
sin Side ved sin Billighed for en Del trængt Cedertræet tilside for Benyttelse<br />
til Cigarkasser. Mest sögt var s<strong>om</strong> sædvanligt Mah<strong>og</strong>nien fra Tabasco, <strong>og</strong> ret<br />
betydelige Kvantiteter deraf ank<strong>om</strong> i den senere Del af <strong>Aaret</strong>.<br />
Af Nöddetræ var Indförselen allerede meget betydelig <strong>og</strong> tildels til stærkt<br />
stigende Priser i <strong>Aaret</strong> 1878; i <strong>1879</strong> indförtes end större Kvanta fornemmelig<br />
af amerikansk men <strong>og</strong>saa endel italiensk, <strong>og</strong> betaltes höit især henimod Hösten.<br />
Omsætningen var <strong>om</strong>trent dobbelt saa stor s<strong>om</strong> i 1878. Ogsaa amerikansk<br />
Poppel fandt rask Afsætning.<br />
Ibenholdt var ligeledes i god Sögning <strong>og</strong> solgtes til lönnende Priser. Det<br />
Samme kan neppe siges <strong>om</strong> Buxb<strong>om</strong>, især <strong>om</strong> endel direkte hidk<strong>om</strong>met tyrkisk Træ,<br />
hvis Dimensioner ikke fandtes at passe for herværende Behov. — Ogsaa Ceder<br />
var, ialfald igjennem en Del af <strong>Aaret</strong>, lidet sögt, navnlig saalænge manvar i Tvivl<br />
-<strong>om</strong> hvorledes Spörgsmaalet angaaende Monopol eller höiere Beskat paa Tobak<br />
vilde blive afgjort. Da Cigar- <strong>og</strong> Cigarkasse-fabrikanterne vare, ialfald for den<br />
nærmere Fremtid, k<strong>om</strong>ne paa det Rene hermed, <strong>og</strong> tillige Priserne vare sunkne<br />
n<strong>og</strong>et formedelst större Indförsler, blev Forretningen i denne Artikel temmelig livlig.<br />
Den henimod Slutningen af 1878 stedfundne Forbedring i Markedet for<br />
Farvetræ skred videre fremad i <strong>1879</strong>. Indförslerne vare betydelige, <strong>og</strong> Priserne<br />
paa de fleste Sorter havde til samme Tid en stigende Tendens. Den direkte<br />
Indförsel af Laguna Campeche Blaatræ fandt Sted i 36 Ladninger (deraf 11 i<br />
norske Skibe), <strong>om</strong>trent liges<strong>om</strong> i 1878, foruden at en Del k<strong>om</strong> indirekte. Af andet<br />
.Campeche Blaatræ k<strong>om</strong> kun 4 Ladninger. I det Hele indförtes 28 Millioner Pund<br />
Campeche Blaatrm ; i 1878 kun 24 Millioner. Ogsaa af D<strong>om</strong>ingo <strong>og</strong> Jamaika<br />
Blaatræ blev betydeligt mere hidfört end i 1878, <strong>og</strong> ligesaa af Gultræ. Af Lima<br />
Rödtræ k<strong>om</strong> kun lidet, <strong>og</strong> Priserne derpaa stege stærkt; derimod sank Japan<br />
Rödtrw, uagtet her hidförtes en Del af god Kvalitet. — Af Farvetreeextrakt<br />
r k<strong>om</strong> her meget mer end i 1878, vistnok i Anledning af den fra 1ste Januar<br />
dette Aar indtrædende Told.<br />
Sild, Fisk, Tran. <strong>Aaret</strong> begyndte med en Beholdning af <strong>om</strong>trent 8,000<br />
Tönder norsk Sild, endel mindre end Lageret i Begyndelsen af 1878; derimod<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjdfart. 12
178<br />
var Tilförselen næsten 7 3000 Tönder större end i bemeldte Aar <strong>og</strong> udgjorde<br />
<strong>om</strong>tr. 48,300 Tönder, næsten ligesaameget s<strong>om</strong> i 1877. Ved Udgangen af<br />
<strong>1879</strong> var Beholdningen <strong>om</strong>tr. 7,700 Tönder (efter Opgivende for det Meste Smaasild<br />
<strong>og</strong> Brisling) saa at Omsætningen i <strong>Aaret</strong> udgjorde i det Hele 48,600 Tönder,<br />
lidt mer end i 1878 men mindre end i de nærmest foregaaende Aar. Af<br />
skotsk Sild blev derimod hidfört ikke mindre end <strong>om</strong>tr. 99,000 Tönder, hvilket<br />
var mer end i en Række af foregaaende Aar, liges<strong>om</strong> i det Hele Indförselen<br />
af skotsk Sild i mange Aar har været i jevnt Tiltagende. Det hele skotske<br />
Sildefiskeris Udbytte skal i <strong>1879</strong> have været 619,000 Tönder, hvoraf saalecles<br />
<strong>om</strong>trent en Sjettedel bragtes hid istedetfor s<strong>om</strong> forhen en Ottendedel eller Niendedel.<br />
Ved Udgangen af <strong>1879</strong> havdes her paa Lager <strong>om</strong>tr. 12,000 Tönder<br />
skotsk Vare imod 3,000 sidst i 1878.<br />
I Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> var Afsætningen af norsk Sild svag. Thi vistnok<br />
var Forraadet fra det foregaaende Aar temmelig ringe, men adskillige Tilförsler<br />
fandt Sted allerede i Februar, saavels<strong>om</strong> i de nærmest folgende Maaneder,<br />
desuden trykkedes Priserne ved större Partier Matjes, hvis Indförsel<br />
allerede begyndte i April <strong>og</strong> s<strong>om</strong> solgtes billigt. Efterhaanden ryddedes d<strong>og</strong><br />
Forraadene temmeligen indtil Juni <strong>og</strong> til Priser fra 27 til 31 Mark for KKK,<br />
21 til 24 for KK <strong>og</strong> 17 til 19 for K. I Slutningen af Mai k<strong>om</strong> endel norsk<br />
Sild tjenlig til Rögning <strong>og</strong> betaltes godt, indtil 37 Mark, hvilken Pris d<strong>og</strong> for<br />
senere Tilförsler gik n<strong>og</strong>et ned. Af ny Vare hidförtes adskilligt i Juli, <strong>og</strong><br />
större Partier indtraf i August <strong>og</strong> September. Disse bleve först vel betalte,<br />
men da her k<strong>om</strong> meget i kort Tid, kunde Priserne ikke holde sig udover<br />
Hösten, undtagen for stor Kjöbmandsild <strong>og</strong> fin reel Stormiddel. I August betaltes<br />
'KKK med M. 40 til 44, KK med 33 til 37, <strong>og</strong> K med 26 til 31;<br />
det förstnævnte Mærke holdt sig, efter n<strong>og</strong>en Afsvækning i September, væsentlig<br />
ved samme <strong>og</strong> tildels end<strong>og</strong> med forbedrede Priser til <strong>Aaret</strong>s Udgang, da<br />
de noteredes indtil 45 Mark, hvorimod de andre nævnte Mærker gik ned indtil<br />
respektive 34 <strong>og</strong> 30 Mark.<br />
Smaasild blev i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse noteret M. 11 til 13. I Höstmaanederne<br />
k<strong>om</strong> temmelig betydelige Tilförsler, s<strong>om</strong> blot kunde sælges til maadelige<br />
Priser, undtagen n<strong>og</strong>le mindre Partier af reel M. <strong>og</strong> M X , s<strong>om</strong> tildels betaltes<br />
godt. Ved <strong>Aaret</strong>s Udgang betaltes M. indtil 21 Mark. Smaa Christiania noteredes<br />
da 14 til 15 Mark.<br />
Brisling var lidet paaagtet indtil henimod Hösten, da Priserne gik n<strong>og</strong>et<br />
op, for d<strong>og</strong> allerede i Oktober <strong>og</strong> November igjen at synke, da store Partier<br />
ank<strong>om</strong> af en mindre smuk Vare end man var vant til.<br />
I ny skotsk Sild, navnligen fra Östkysten, begyndte Forretningen i Juli,<br />
<strong>og</strong> den betaltes godt. For stemplede erownfulls opnaaedes henimod Slutningen<br />
af <strong>Aaret</strong> indtil 56 Mark. Udpaa Hösten k<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa gode Kvaliteter af den<br />
rige Fangst paa Vestkysten, hvorfor betaltes fra 40 til 52 Mark.<br />
Den tidligere almindelige Klage over de norske Sildetönders Beskaffenhed<br />
ere i den sidste Tid blevne mindre hyppige, man anerkjender, at der er stræbt<br />
efter Forbedring. Der er <strong>og</strong>saa lagt Vægt paa den Omstændighed, at de nu<br />
undertiden belægges med Jernbaand.<br />
Norske Ansjos har i den senere Tid vundet adskillig Iudgang, især siden<br />
man begyndte med at hidföre dem i hele <strong>og</strong> halve Sildetönder. Halvtönder<br />
solgtes for indtil 25 Mark pr Styk. Den betydelige Told paa denne Vare (tilberedet<br />
med Krydder), nemlig för 30 M. <strong>og</strong> nu end<strong>og</strong> 60 M. pr 100 Kil<strong>og</strong>ram,<br />
har vistnok været til stor Hinder for dens Indförsel til det Indre. Det<br />
skal oftere have været Tilfældet, at Toldvæsenet lod den, ialfald mar den var<br />
i saadan Emballage s<strong>om</strong> her anfört, passere s<strong>om</strong> ordinær salt Sild (3 M. pr
179<br />
Tönde liges<strong>om</strong> tidligere) eller <strong>og</strong>saa s<strong>om</strong> marineret Sild (3 M. pr 100 Kil<strong>og</strong>ram),<br />
men dette kan vel neppe paaregnes at ville ske i Almindelighed.<br />
Endel Klipfisk i Kasser blev <strong>og</strong>saa i <strong>1879</strong> hidfört hovedsagelig bestemt<br />
for oversöiske Markeder, <strong>og</strong> i Almindelighed kontraheret for paa Forhaand samt<br />
til Priser, s<strong>om</strong> rettede sig efter den til enhver Tid havendes Værdi i Norge.<br />
I Tran var Forretningen lang Tid, liges<strong>om</strong> i de næstforegaaende Aar, mislig,<br />
<strong>og</strong> Priserne yderligere vigende. Brun Tran gik saaledes til ud paa Vaaren<br />
ned til 42 M. <strong>og</strong> end<strong>og</strong> derunder pr Tönde, samt blank ned til 43, liges<strong>om</strong><br />
<strong>og</strong>saa raa Medicintran sank betydeligt. Til disse lave Priser afsattes d<strong>og</strong><br />
betydeligt i S<strong>om</strong>merens Löb, <strong>og</strong> udpaa Hösten stege Priserne betydeligt, indtil<br />
25 Procent.<br />
I <strong>1879</strong> hidförtes 25,000 Tönder brun Tran — <strong>om</strong>trent samme Kvantum<br />
s<strong>om</strong> i 1878 — <strong>og</strong> 55,000 Tönder blank Tran, 6,000 mer end <strong>Aaret</strong><br />
forud. Ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse lagrede her resp. 8,000 <strong>og</strong> 17,000 Tönder,<br />
ved dets Slutning 6,000 <strong>og</strong> 13,000. Konsumen var saaledes i det Hele 86,000<br />
Tönder, <strong>om</strong>trent 8,000 mer end i 1878. Ved Udgangen af <strong>1879</strong> var man<br />
ret vel forsynet i alle Sorter, d<strong>og</strong> med Undtagelse af Medicintran.<br />
Tolden paa Tran i Toldgebetet er 3 Mark pr 100 Kil<strong>og</strong>ram ; efter den<br />
gamle Toldtarif var den en Mark pr Centner.<br />
Af Fiskeguano hidbragtes fra Norge 38,120 Sække, <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i 1878,<br />
men n<strong>og</strong>et mindre end i 1877. For Edderdun, s<strong>om</strong> siden Prisfaldet i 1876<br />
havde staaet lavt, var <strong>og</strong>saa i <strong>1879</strong> Markedet kun lidet animeret, <strong>og</strong> kun ubetydelige<br />
Partier hidförtes fra Norge <strong>og</strong> Island, d<strong>og</strong> römmedes Lagerne til de<br />
bestaaende lave Priser.<br />
Paa Grund af den strenge Vinter 1878-<strong>1879</strong> var her liden eller ingen<br />
Trang til Indförsel af Is, <strong>og</strong> intet Fartöi sees at være hidk<strong>om</strong>met fra Norge<br />
dermed. I S<strong>om</strong>meren <strong>1879</strong> udbödes her Is fra Ishus 1,000 Pund a 3 M.<br />
<strong>og</strong> frit i Hus 6 M. I Abonnement til Husholdninger udbödes den pr<br />
Maaned 5 Pund daglig 4 Mark <strong>og</strong> 10 Pund 5 V, Mark.<br />
Nærværende Vinter har været end mere streng <strong>og</strong> vedholdende end den<br />
forrige. Guano, raa Is <strong>og</strong> raa Edderdun ere forbleyne toldfrie i Toldgebetet ;<br />
for renset <strong>og</strong> bearbeidet Edderdun betales 6 M. pr 100 Kil<strong>og</strong>ram.<br />
Metaller. Det Tryk, s<strong>om</strong> i fiere Aar havde hvilet tungt over Metalmarkedet,<br />
drev her s<strong>om</strong> overalt i Begyndelsen af <strong>1879</strong> Priserne end yderligere<br />
ned under det lave Punkt, s<strong>om</strong> de allerede forhen havde naaet. Saaledes veg<br />
Glasgow m/ n Warrants, s<strong>om</strong> ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse noteredes 42 a 43 sh. pr<br />
Ton, lige til 40 sh. midts<strong>om</strong>mers. For engelsk ordinært Stangjern, hvis Pris<br />
i Slutningen af 1878 var gaaet ned til M. 6-90 pr 100 Pund, betaltes i<br />
Juli M. 6---70, prima vestfalsk Stangjern gik i samme Tid ned til M. 7-20,<br />
<strong>og</strong> fabrikeret engelsk Jern udbödes til Priser, s<strong>om</strong> syntes ruinerende. Svensk<br />
Stangjern, s<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse betaltes henved 11 M., udbödes i Juli for<br />
M. 9-50. Det var s<strong>om</strong> bekjendt i denne Maaned, at der til England begyndte<br />
at indlöbe betydeligere Bestillinger fra de forenede Stater paa Jernbaneskinner,<br />
<strong>og</strong> det var fra den Tid, at ikke alene de talrige Jernbaneentrepriser,<br />
men <strong>og</strong>saa Gjenoplivelsen af den industrielle Virks<strong>om</strong>hed paa andre Felter begyndte<br />
i Nordamerika, ledsaget af et stærkt stigende Forbrug saavel af Raamaterialier<br />
s<strong>om</strong> af Fabrikater. Vistnok hengik endnu dereftor n<strong>og</strong>en Tid, hvori<br />
Stansninger af Jernbrug, Stængning af Gruber <strong>og</strong> Afskedigelse af Arbeidere<br />
hörte til Dagens Orden i England, men da Efterspörgslen fra Amerika vedblev,<br />
begyndte Rujern <strong>og</strong> Kul at stige <strong>og</strong>saa der, Arbeidet blev ved Værkerne igjen<br />
lönnende, <strong>og</strong> Bevægelsen naaede n<strong>og</strong>et senere <strong>og</strong>saa Tyskland, hvor desforuden<br />
den nys indtraadte Forandring i Toldtariffen bidr<strong>og</strong> Sit til inden Toldgebetet at
180<br />
foranledige Prisforhöielser, Man har næret Frygt for, at den tyske Jernfabrikations<br />
Evne til at konkurrere udenfor Tyskland — en Evne s<strong>om</strong> end<strong>og</strong> var tilstede<br />
under de tidligere Forholde, medens man derimod oftere lod sig underbyde inden<br />
Tyskland selv — vilde k<strong>om</strong>me i alvorlig Fare ved denne Stigning. D<strong>og</strong> har<br />
der selv i den sidste Tid været anfört Exempler paa, at den ved Siden af at<br />
have faaet sig det indenlandske Marked i höiere Grad end för sikret igjennem<br />
Beskyttelsestolden <strong>og</strong>saa udenfor Landet endnu ved at indtage en betydelig Stilling.<br />
Saaledes skal man baade i Rusland, i Storbritannien selv, i de forenede<br />
Stater <strong>og</strong> i Chili have erhvervet betydelige Leverancer paa Bro- <strong>og</strong> Jernbanearbeider.<br />
Ogsaa har Udförselen af Jernvarer i det indeværende Aar allerede<br />
været meget betydelig.<br />
Under de for Jernværkerne opstaaede gode Konjunkturer ere i Almindelighed<br />
saadanne Værker <strong>og</strong> Aktier i samme stegne betydeligt i Pris, <strong>om</strong> end<br />
vistnok mere i Forventning <strong>om</strong> fremtidig fordelagtig Bedrift end paa Grund<br />
af erhvervede eller sikrede Fordele, idet Spekulation havde en ganske betydelig<br />
Andel i Værdiforögelsen. Saaledes befandtes t. Ex. Laurahatte Aktier, Hördeshtitte<br />
Aktier, Bochum Stöbestaalaktier <strong>og</strong> Osnabriick-Staalværksaktier, hvis Kurser<br />
endnu i Januar <strong>1879</strong> noteredes i Procenter resp. 62, 23, 36 V, <strong>og</strong> 25, i<br />
Begyndelsen af Januar cl. A. stegne til 125, 87, 87 <strong>og</strong> 73. De samme noteredes<br />
ved Udgangen af 1872 229, 145, 230 <strong>og</strong> 90.<br />
Indförselen fra de forenede Riger til Hamburg <strong>og</strong> Altona i <strong>1879</strong> er opgivet<br />
til <strong>om</strong>trent 236,000 Stænger, 64,500 Bundter <strong>og</strong> 588 Plader Jern, næsten<br />
udelukkende fra Sverige, for 1878 opgaves Indförselen til 165,000 Stænger<br />
<strong>og</strong> 51,000 Bundter. Med de svenske Dampskibe hidk<strong>om</strong> fra Sverige <strong>om</strong>trent<br />
73,500 Centner Stangjern, 11,500 Centner Knipjern, 612 Centner Rujern <strong>og</strong><br />
af andet Jern 11,500 Centner (deri indbefattet Smeltstykker 6,300 <strong>og</strong> Skrotjern<br />
2,800); derhos k<strong>om</strong> 1,220 Centner Spiger <strong>og</strong> 3,161 Centner Staal (dette<br />
Sidste i 1,972 Kister foruden Bundter, Fade <strong>og</strong> Blokke m. m.) Fra Norge<br />
sees, at være k<strong>om</strong>met pr Dampskib 258 Stænger, 126 Bundter <strong>og</strong> 65 Stykker<br />
Jern, samt 114 Kister med Hestesko <strong>og</strong> Hesteskosöm, 500 Kister Spiger,<br />
videre 758 Kister, 579 Stænger, 184 Bundter <strong>og</strong> 330 Blokke Staal.<br />
Indförselen af svensk Jern har saaledes i det Hele været ganske betydelig,<br />
<strong>og</strong> skjönt store Kvantiteter herfra forsendtes videre til andre tildels oversöiske<br />
Rayne, trykkede dets Masse stærkt paa det herværende Marked, saa at selv<br />
efterat de bedre Konjunkturer havde begyndt at vise sig med Hensyn til det<br />
engelske Jern, varede det d<strong>og</strong> en Tid lang, förend synderlig Virkning deraf sporedes<br />
her med Hensyn til det svenske <strong>og</strong> norske Produkt. Omsider traadte<br />
man d<strong>og</strong> op med stiirre Sikkerhed <strong>og</strong> de stigende Fordringer fandt villigt Gehör,<br />
Priserne stillede sig ved <strong>Aaret</strong>s Udgang indtil 15 Procent bedre end i<br />
dets Begyndelse. Svensk Stangjern noteredes saaledes da 12 V, M. pr 100<br />
Pund, medens ordinært engelsk ditto betaltes M. 8-40 til 9 M. <strong>og</strong> prima<br />
westfalsk noteredes M. 8-90 til M. 9-60. Glasgow warrante vare da stegne<br />
til sh. 64-63, <strong>og</strong> skotsk Rujern noteredes M. 4 til M. 4-40.<br />
Ogsaa Kobber indehavde indtil i Midten af <strong>Aaret</strong> et meget lavt Standpunkt,<br />
men derefter delt<strong>og</strong> det i den almindelige Stigning paa Metalmarkedet,<br />
saa at Röraas Rosetter — i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse 69 h, 70 <strong>og</strong> i Juli M. 68 til<br />
69 M. pr 100 Pund — ved dets Udgang noteredes 75, medens der for engelsk<br />
))though cake», s<strong>om</strong> i Juli noteredes 65 til 66, fordredes 74 til 76 Mark.<br />
Fra Norge k<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 29,600 Plader.<br />
Yellow metal, s<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse stod i den lave Pris 60 Mark pr<br />
100 Pund for de bedre Sorter, sank yderligere lige ned til 50 Mark i Mai,<br />
<strong>og</strong> forblev paa dette Niveau indtil ud paa Hösten — et i sin Art ret beteg-
181<br />
nende Resultat af Skibsfartens daarlige Stilling <strong>og</strong> derved betingede ringe Behov.<br />
Först i Slutningen af September, da Raamaterialiet allerede var steget<br />
temmelig betydeligt, viste dette sig <strong>og</strong>saa i Priserne paa yellow metal, hvilke<br />
derpaa gik rask op, indtil de naaede, hvad de havde været i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse.<br />
Det her Anförte gjælder <strong>om</strong> nyt Metal. Gammelt yellow metal holdt sig bedre,<br />
<strong>og</strong> betydelig Omsætning fandt Sted deri til Priser, der forholdsvis vare gode,<br />
idet de kun stode 17 til 18 Mark lavere end Priserne paa det nye ; da dette<br />
sidste begyndte at stige, forögedes d<strong>og</strong> denne Forskjel indtil 20 Mark.<br />
Af Nikkel indförtes her fra Norge 259 Kister; fra Sverige kun (ialfald<br />
Söveien) 100 Kister. I 1878 var Indförselen fra Norge 613 Kister <strong>og</strong> fra Sverige<br />
kun ganske ringe. Prisen, s<strong>om</strong> ved Udgangen af 1878 havde været for Nikkel<br />
af 99 %, 6 M. <strong>og</strong> af 50 ';,; M. 3-60, var i December <strong>1879</strong> resp. M. 6-50<br />
<strong>og</strong> 3-85, alt pr Kil<strong>og</strong>ram.<br />
Ikke heller Zink hævede sig betydeligt i Pris, stod d<strong>og</strong> ved <strong>Aaret</strong>s Slutfling<br />
et Par Mark höiere pr Centner end i dets Begyndelse. Dette Metal hidförtes<br />
i höist betydelige Kvantiteter, nemlig over 650,000 Centner, men næsten<br />
alt transiterede de. Det noteredes den 31 December 21 Mark.<br />
Bly <strong>og</strong> Tin, s<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse stode meget lavt, noteredes ud paa<br />
S<strong>om</strong>meren endnu lavere, men sprang derpaa pludselig <strong>og</strong> stærkt iveiret s<strong>om</strong><br />
Folge af Spekulation, saa at de ved <strong>Aaret</strong>s Udgang havde hævet sig resp. 20<br />
<strong>og</strong> over 50 Procent. Bly noteredes den 31 December M. 21-10 (for engelsk<br />
Roller) pr 100 Pund <strong>og</strong> Tin 103 a 105 pf pr Pund.<br />
Baade Bly, Zink <strong>og</strong> Tin, liges<strong>om</strong> Kobber <strong>og</strong> Nikkel, ere forbievne toldfrie<br />
i det tyske Toldgebet, hvorimod Rujern betaler 1 <strong>og</strong> smedbart Jern 2 V, M.<br />
pr 100 Ko.<br />
Der har været foretaget Undersögelser med Hensyn til, hvorvidt det vilde<br />
lönne sig at sende svenske Malme over Hamburg til Jern-, Zink- <strong>og</strong> Blyværkshytterne<br />
i Rhinprovindsen <strong>og</strong> Westfalen, men Antwerpens Nærhed lægger en<br />
betydelig Hindring iveien derfor, idet man t. ex. pr Jernbane fra Hamburg<br />
til Stolberg nær Aachen for Kvantiteter af resp. 10,000 Kilos, 5,000 Kilos<br />
samt mindre Partier har krævet resp. M. 1-34, M. 2-73 <strong>og</strong> M. 5-54<br />
Fragt pr 100 Kilos, men fra Antverpen til samme Sted <strong>og</strong> for samme Kvantiteter<br />
kun 61, 83 <strong>og</strong> 87 pf pr 100 Kilos.<br />
Skind, Huder, Læder. Den allerede i 1878 indtraadte Forbedring i Skindforretningen<br />
viste sig <strong>og</strong>saa vedblivende i <strong>1879</strong>, idet Afsætningen for det Meste<br />
fandtes jevn <strong>og</strong> fordelagtig. De i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse fra Norge <strong>og</strong> Sverige saavels<strong>om</strong><br />
andre Lande hidk<strong>om</strong>ne Kalveskind solgtes med Lethed, <strong>og</strong> S<strong>og</strong>ningen<br />
forögedes endvidere paa Grund af det i Anledning af Kvægpesten mod Rusland<br />
udstedte Indförselsforbud. Da dette siden igjen hævedes, k<strong>om</strong> betydelige Partier<br />
fra bemeldte Land, hvorved Priserne gik ned, for d<strong>og</strong> igjen henimod <strong>Aaret</strong>s<br />
Slutning at hæve sig, især for den sværere Vare. Nordiske Kalveskind noteredes<br />
den 31 December 1878 16- til 21 Mark pr 10 Styk, men samme Dato<br />
<strong>1879</strong> 24 til 30 M.<br />
*Af Bukkeskind k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanligt en Del fra Norge, men Forretningen i<br />
denne Artikel blev i det Hele ubetydelig, de noteredes ved <strong>Aaret</strong>s Udgang M. 32<br />
til 48 pr 10 St, lidt höiere end ved Udgangen af 1878.<br />
For Faareskind vare Markedet slæbende i den förste Del af <strong>Aaret</strong>, men<br />
det bedrede sig siden. Lammeskind <strong>og</strong> andre til Glacélmder passende Sorter<br />
bleve næsten hele <strong>Aaret</strong> igjennem kun. solgte til meget reducerede Priser, d<strong>og</strong><br />
indtraadte tilsidst <strong>og</strong>saa her Forhöielse. Gjedeskind vakte ligeledes længe kun<br />
liden Opmærks<strong>om</strong>hed <strong>og</strong> trykkedes derhos ved stærke Tilförsler fra Rusland,<br />
men senere forandredes Forholdet <strong>og</strong>saa for disses Vedk<strong>om</strong>mende, saa at de
182<br />
ret meget begjæredes <strong>og</strong> til höie Priser. Det samme var en Tid lang Tilfældet<br />
med Kidskind, d<strong>og</strong> indtraadte Mathed i den seneste Del af <strong>Aaret</strong>. For Rensdyrskind<br />
var <strong>Aaret</strong> i det Hele heldigere end det næstforegaaende. Vistnok var<br />
Indförselen fra Sverige <strong>og</strong> Norge n<strong>og</strong>et mindre betydelig end tidligere, men<br />
Priserne vare stigende <strong>og</strong> Afsætningen rask. Sælskind vedbleve derimod at<br />
staa daarligt. Baade de fra tidligere Tid overliggende Partier <strong>og</strong> det lidet, der<br />
ank<strong>om</strong> fra Finmarken, vare kun til meget lave Priser afsættelige. Ogsaa af<br />
Hvalros- <strong>og</strong> Hvidfiskehuder <strong>om</strong>sattes kun lidet <strong>og</strong> kun ubetydeligt hidförtes,<br />
d<strong>og</strong> ryddedes Forraadene for de sidstes Vedk<strong>om</strong>mende til ret fordelagtige PHser.<br />
For Raadyrskind fra Buenos Ayres <strong>og</strong> andre Dele af Sydamerika <strong>og</strong> fra,<br />
Mellemamerika vare de i 1878 indtraadte lave Priser <strong>og</strong>saa gjældende i Störstedelen<br />
af <strong>1879</strong>, d<strong>og</strong> forbedrede de sig n<strong>og</strong>et i dets sidste Halvdel. Hjorteskind<br />
stege end<strong>og</strong>saa ganske betydeligt ud paa Hösten.<br />
Indförselen af oversöiske Huder var meget större end i mange foregaaende<br />
Aar, opgik nemlig til <strong>om</strong>tr. 781,000 Styk <strong>og</strong> 14,000 Baller. I Begyndelsen<br />
af <strong>Aaret</strong> var Sögningen svag undtagen efter törre <strong>og</strong> lette törsaltede, men allerede<br />
i Marts solgtes saltede Rio Grande Huder til gode Priser <strong>og</strong> fra Mai<br />
forbedrede Stemningen sig end yderligere <strong>og</strong> strakte sig over alle Slags Huder.<br />
Denne Hausse stod vistnok i Forbindelse med, at det nordamerikanske Marked<br />
opt<strong>og</strong> meget betydelige Kvantiteter <strong>og</strong> villigt betalte; Fölgen heraf blev end<strong>og</strong>,<br />
at adskilligt igjen exporteredes derhen herfra. Derhos kjöbtes meget af Læderfabrikanterne<br />
i det Indre af Tyskland, <strong>og</strong> det med saameget större Iver, s<strong>om</strong><br />
de ansaa sin Fabrikation sikret ved Paabudet <strong>om</strong> en fra 12 til 36 M. pr 100<br />
Kil<strong>og</strong>ram forhöiet Told paa Saalelæder <strong>og</strong> til 18 Mark paa andet ordinært<br />
Læder fra 1 Januar d. A. Ved Indtrædelsen af det nye Aar vare næsten<br />
alle herværende Forraad af oversöiske Huder udsolgte.<br />
Af Hemlock <strong>og</strong> Valdivialæder indförtes i <strong>Aaret</strong>s förste Del betydelige<br />
Kvantiteter, <strong>og</strong> Priserne bleve derved stærkt trykkede. Da imidlertid ud paa<br />
Hösten Priserne stege i Amerika <strong>og</strong> derfor kun lidet hidförtes <strong>og</strong> til samme<br />
Tid inden det tyske Toldgebet den nysnævnte Toldforhöielse virkede s<strong>om</strong> et<br />
stærkt Motiv tll at forsyne sig hurtigt, blev Sögningen her særdeles livlig.<br />
For Lakskindsfabrikanterne bleve de ugunstige Forholde fra 1878 uden Forandring,<br />
hvorimod Kidlæderfabrikanterne gjorde bedre Forretninger.<br />
Utilberedede Skind <strong>og</strong> Tinder ere forbievne toldfrie i Toldgebetet.<br />
Korn, Spiritus, 61, Provisioner. Igjennem en betydelig Del af <strong>Aaret</strong> var<br />
kun lidet Liv i den herværende Kornhandel, undtagen da det udpaa Foraaret<br />
blev forudseet med Sikkerhed, at ikke mindre Agerbruget end Industrien inden<br />
Rigets Toldgebet skulde erholde Toldbeskyttelse. Da indtraadte nemlig en<br />
stærk Indförsel, men denne aft<strong>og</strong> igjen, da man erfarede, at Tolden ikke skulde<br />
opkræves för end fra lste Januar 1880. Udpaa Hösten, s<strong>om</strong> i Nordtyskland<br />
trods det stedfundne fugtige Veir gav et n<strong>og</strong>enlunde Udbytte, hidförtes fra det<br />
tyske Indland temmelig betydelige Kvantiteter af Kornvarer, især Hvede, <strong>og</strong><br />
heraf udförtes en Del navnligen til Frankrige. Meget snart traadte d<strong>og</strong> igjen Import<br />
istedetfor Export; <strong>og</strong> de allerede tidligere i <strong>Aaret</strong> her lagrede Kvanta af<br />
Mais <strong>og</strong> Hvede fra Amerika <strong>og</strong> Rug fra Sydrusland forögedes ved nye Indförsler.<br />
I n<strong>og</strong>en kort Tid kunde Indkjöb med Lethed effektueres, da man i<br />
Nordamerika under Indtrykket af dets overordentlig rige Höst offererede Korn<br />
ret billigt; men Fordringerne stege stærkt, da man erfarede med Sikkerhed,<br />
hvor uheldigt Forholdene stillede sig i England, Frankrige <strong>og</strong> andre europeiske<br />
Lande. Spekulationen bemægtigede sig Artikelen, <strong>og</strong> Exporten fra New-York<br />
blev end<strong>og</strong> for længere Tid næsten standset. <strong>Aaret</strong> sluttede saaledes med tem-
183<br />
melig smaa Forraad her, s<strong>om</strong> overhovedet i det nordvestlige Tyskland, medens<br />
derimod den östlige Del af Landet havde Anledning til at forsyne sig rigeligere.<br />
Liges<strong>om</strong> i 1878 havdes <strong>og</strong>saa i <strong>1879</strong> i de Dele af Nordtyskland, hvor<br />
især Maltbyg dyrkes, en fortræffelig Höst, hvis Udbytte blev saameget fordelagtigere,<br />
s<strong>om</strong> Hovedmarkedet for denne Artikel, England, igjen selv producerede<br />
kun lidet for Ölproduktionen vel anvendeligt Byg. Fineste Saale Chevalier,<br />
s<strong>om</strong> allerede i Slutningen af 1878 stod höit, nemlig M. 240-255 pr 10 Dobbeltcentner<br />
(1000 Kilos) netto, noteredes den 31 December <strong>1879</strong> 245-270.<br />
For finere Sorter Hvede noteredes ved sidstnævnte Tidspunkt M. 235-252,<br />
for mecklenburgsk Rug 185--192, for sund tysk Havre 145-160, for svensk<br />
Havre fra 145-148; i Slutningen af 1878 var höieste Notering for Hvede<br />
195, for Rug 148 <strong>og</strong> for Havre 145 M. Fra Sverige hidförtes i <strong>1879</strong> n<strong>og</strong>et<br />
over 1 V, Million Pund Havre.<br />
I min Aarsberetning for 1878 <strong>om</strong>handledes den herskende Frygt for at<br />
Paabud af Told vilde skade den hamburgske Kornhandel. Endnu haves selvfölgeligen<br />
ikke tilstrækkelig Erfaring til at bedömme, hvorvidt denne Frygt<br />
var grundet. For Exportforretningens Vedk<strong>om</strong>mende k<strong>om</strong>mer Spörgsmaalet<br />
vistnok til i væsentlig G-rad at bero paa, hvorledes Jernbanetarifvæsenet vil stille<br />
sig navnligen ligeoverfor den ungarske, polske <strong>og</strong> russiske Vare, idet Tyskland<br />
i selv i det Hele taget ikke længer kan betragtes s<strong>om</strong> et exporterende Land <strong>og</strong><br />
endnu mindre vil blive det, naar Industrien har faaet den yderligere Udvikling,<br />
s<strong>om</strong> man stræber efter. Blandt de Skridt, s<strong>om</strong> ere gjorte for <strong>om</strong> muligt at<br />
lede en Del af den nævnte Export herover, kan bemærkes, at Direktionen for<br />
Hamburger Berliner Jernbanen skal have stillet Henvendelser til vedk<strong>om</strong>mende<br />
Ministerium i Berlin forat opnaa Formindskelse med n<strong>og</strong>le Procent af Tarifferne<br />
for Korn <strong>og</strong> Mel imellem de ungarske Stationer <strong>og</strong> de nordlige Söhavne,<br />
idet man haabede, at disse derved vilde sættes istand til at konkurrere med<br />
Triest <strong>og</strong> Fiume for Transporten til England, men Svarene bleve afslaaende.<br />
Den nu indtraadte Told i Toldgebetet er s<strong>om</strong> bekjendt pr 100 Kil<strong>og</strong>ram<br />
1 Mark for Hvede, Rug <strong>og</strong> Havre, V, Mark for Byg, Mais <strong>og</strong> B<strong>og</strong>hvede.<br />
For Spiritus <strong>og</strong> Split var Markedet i <strong>Aaret</strong>s förste Halvdel ret mat <strong>og</strong><br />
Prisernes Tendens i det Hele vigende, Importen betydelig men Exporten svag. I<br />
Juli begyndte d<strong>og</strong> Forholdene at forandre sig for denne s<strong>om</strong> for saamange<br />
andre Artikler. For raa Potetesspiritus i gode Tönder med Jernbaand var Prisen<br />
i Juni under 36 Mark pr 100 Liter à 100 % ; men den steg derefter<br />
fra Trin til Trin, især i Oktober, indtil den i December naaede 53. Russisk<br />
raa Potetes- <strong>og</strong> Korn-Spiritus i Træbaandstönder var i Begyndelsen af S<strong>om</strong>meren<br />
end<strong>og</strong> nede i 32 M., Men steg siden n<strong>og</strong>et. Endnu n<strong>og</strong>et senere forsvandt<br />
den en Tid lang temmeligen fra Markedet; <strong>og</strong> först i December afsluttedes <strong>om</strong><br />
Leverance i dette Aars förste Maaneder til betydelig forhöiede Priser, hvorhos<br />
der i indeværende Aars Begyndelse hidk<strong>om</strong> betydelige Kvanta deraf. Ogsaa<br />
i Norge havdes i <strong>1879</strong> Fordel af den gode Konjunktur, thi der indförtes adskilligt<br />
derfra; i <strong>Aaret</strong>s Lb i det Hele 3,210 Fade istedetfor 586 i 1878. Fra<br />
Sverige indförtes 302 Fade. Ogsaa Amerika optraadte i <strong>1879</strong> paa det hervwrende<br />
Marked med Sprit; <strong>og</strong> det vil antageligen <strong>og</strong>saa herefter konkurrere i<br />
denne Artikel.<br />
En af Grundene til den stedfundne Stigning i Prisen var vistnok at söge<br />
Poteteshöstens Middelmaadighed i mange Egne af Nordtyskland <strong>og</strong> i den<br />
stærke Udförsel af Potetes til England <strong>og</strong> Irland paa Grund af Höstens Udfald<br />
der. Denne Udförsel er vedblevet at were betydelig <strong>og</strong>saa i indeværende<br />
Aar.
184<br />
Indförselen her af Sprit <strong>og</strong> Spiritus udgjorde ikke mindre end 91,00G<br />
Fade, meget mere end i de foregaaende Aar. Heraf k<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 21,000 soværts<br />
fra Lande udenfor Tyskland ; meget af hvad der k<strong>om</strong> fra det Indre af"<br />
Tyskland transiterede kun for det sydlige Europa. I 1878 var Indförselen<br />
64,000; <strong>og</strong> af disse k<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 6,000 söværts fra Lande udenfor Tyskland.<br />
For rektificeret Potetesspiritus varierede Prisen imellem 40 V, M. <strong>og</strong> 61<br />
M. efter Kvaliteten <strong>og</strong> Priserne paa Raaproduktet. De herværende Fabriker<br />
vare, liges<strong>om</strong> i 1878, stærkt <strong>og</strong> fordelagtigt beskjæftigede, især i <strong>Aaret</strong>s sidste<br />
Halvdel; <strong>og</strong> der solgtes <strong>og</strong> exporteredes betydeligt af Produktet til Frankrige<br />
<strong>og</strong> Spanien.<br />
Den nye Toldtarif bestemmer for Spiritus en Told af 48 M. pr 100 Kil<strong>og</strong>ram<br />
; för var denne 36.<br />
Af 01 hidförtes fra Norge <strong>om</strong>trent 63,700 Kasser <strong>og</strong> 207 Foustager, for<br />
det Meste, liges<strong>om</strong> forhen sædvanligt, for at föres herfra til oversöiske Havne,<br />
i 1878 opgaves s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>met fra Norge 75,000 Kasser <strong>og</strong> 224 Foustager.<br />
Fra Sverige indförtes skiværts <strong>om</strong>trent 7,700 Kasser <strong>og</strong> to Foustager; i 187B<br />
9,000 Kasser.<br />
Angaaende Smör gjælder væsentlig det Samme, s<strong>om</strong> i min Aarsberetningfor<br />
1878 ytredes <strong>om</strong> det Aar; den da indtraadte — eller egentlig allerede siden<br />
1876 stedfundne — Nedgang i Priser viste sig saaledes <strong>og</strong>saa i Störstedelen<br />
af <strong>1879</strong>, idet der kun var ringe Anledning for Export till England dels paa<br />
Grund af den stærke Konkurrence dersteds med andet fremmed Smör, dels vel<br />
<strong>og</strong>saa fordi det slette fugtige Veir havde uheldig Indflydelse paa Kvægets Ernæring<br />
i Slesvig <strong>og</strong> Holsten <strong>og</strong> derigjennem paa Melkens Kvalitet. Ogsaa,<br />
her udbödes fremmed <strong>og</strong> fornemmelig amerikansk Vare i store Kvantiteter,<br />
hvilke skjönt for det meste mindre gode Sorter, d<strong>og</strong> trykkede Markedet i det<br />
Hele. Udpaa Hösten skede d<strong>og</strong> et Omslag i Forbindelse med at Amerikanern e.<br />
stillede meget höiere Fordringer end för. Priserne stege da temmelig betydeligt,<br />
ialfald for de fineste Sorter. Lagerne bleve temmeligen ryddede; <strong>og</strong> selvaf<br />
det uægte, kun »saakaldteD finske Smör, s<strong>om</strong> samtnenlaves af galiziske <strong>og</strong><br />
andre simple Sorter, fandtes lidet eller intet.<br />
Hvad der i de seneste Aar allermest har generet den hamburgske Smörhandel<br />
<strong>og</strong> navnligen den fremfor alt vigtige Export til England, er Konkurrencen<br />
der med dansk Vare. I tidligere Tider udförtes de bedre Kvaliteter af<br />
dansk Smör til England over Hamburg <strong>og</strong> var da ikke saa agtet s<strong>om</strong> det bedre<br />
holstenske. Men siden den tysk-danske Krig har denne Artikel fundet Veien<br />
direkte til England; <strong>og</strong> de store Forbedringer, s<strong>om</strong> i Produktionslandet efterhaanden<br />
indförtes i Tilvirkningen, have sat den istand til paa hint Marked at<br />
slaa alle Konkurrenter af Marken. Ogsaa visse Mærker af ægte finsk Smör<br />
skulle der overvinde det hamburgske Exportsmör; hvorimod dette forsikres at<br />
holde Stand selv mod det bedste amerikanske.<br />
Af kondenseret Melk hidförtes fra Norge en Ubetydelighed.<br />
Forretningen i amerikansk Flesk var i Störstedelen af <strong>1879</strong>, liges<strong>om</strong> i<br />
1878, temmelig livlig, <strong>og</strong> Prisen, s<strong>om</strong> da paa Grund af talrige Anbud var<br />
gaaet ned lige til 22 Mark, forbedrede sig lidt efter lidt, saa at det udpaat<br />
Hösten <strong>og</strong> henimod <strong>Aaret</strong>s Slutning noteredes indtil 34 M. Den nu i Toldgebetet<br />
paalagte Told (6 pf. pr Pund) trykker vistnok paa denne billige <strong>og</strong><br />
for de fattigere Klassers Ernæring vigtige Vare; men paa den anden Side tör<br />
det ansees önskeligt, at n<strong>og</strong>en Indskrækning finder Sted i Indförselen deraf<br />
paa Grund af dens ofte sundhedsfarlige Beskaffenhed. I <strong>1879</strong> undersögtes i<br />
Hamburg 102,662 Stykker amerikansk Svinekjöd, <strong>og</strong> deraf befandte, 1<br />
.%) trichinös. Af 27,247 Stykker tysk Vare fandtes derimod kun tre Stykker
185<br />
befængte. I Altona undersögtes 8,124 Stykker amerikansk Vare <strong>og</strong> i 60 af<br />
disse fandtes Trichiner, medens 2,127 Stykker tysk Produkt undersigtes, uden<br />
at der i n<strong>og</strong>et af dem fandtes Trichiner.<br />
Petroleum, Stenkul. Indförselen af Petroleum, s<strong>om</strong> i 1878 havde været<br />
kun 293,700 Barrels <strong>og</strong> saaledes n<strong>og</strong>et mindre end i 1877, steg i <strong>1879</strong> til<br />
<strong>om</strong>trent 409,000 Barrels, tildels vistnok paa Grund af den Told af 6 M. pr<br />
100 Ko, s<strong>om</strong> indtraadte i Toldgebetet fra Juli af. Vistnok har Hamburgs<br />
overlegne Konkurrent i Petroleumshandelen, Bremen, i samme A. indfört 1,346,00G<br />
Barrels, i 1878 1,166,000.<br />
Priserne, s<strong>om</strong> i 1877 vare 25 h, 26 M. pr 100 Pund, men i samme Aar<br />
gik ned til lidt under 12 <strong>og</strong> i 1878 sank yderligere til 8 15, gik i Januar <strong>1879</strong><br />
igjen n<strong>og</strong>et iveiret, til lidt over 10, men begyndte derpaa igjen at synke, saa<br />
at de 'end<strong>og</strong> i August naaede det overordentlig lave Standpunkt 6 V,.<br />
I Okto-<br />
ber var igjen- n<strong>og</strong>en Stigning, da her fortaltes at Produktionen var aftaget <strong>og</strong><br />
derhos Kapitalister i Amerika forenede sig <strong>om</strong> at bevirke Forhöielse ; men efterat<br />
have naaet 9 V, gik Prisen igjen ned <strong>og</strong> stillede sig henimod <strong>Aaret</strong>s Slutning<br />
ved 8 (for ))standard white»). Lageret, s<strong>om</strong> först i Januar havde været lidt<br />
over 22,000 Barrels, udgjorde sidst i December næsten 28,000; <strong>og</strong> derhos<br />
ant<strong>og</strong>es 84,000 at være paa Veien hid.<br />
Den herværende nye Petroleumsdok blev ikke, s<strong>om</strong> man havde haabet, aabnet<br />
i <strong>1879</strong>, men er nu tagen i Brug.<br />
I den seneste Tid har her været megen Tale <strong>om</strong> Petroleumkilder ikke<br />
langt fra Hamburg, navnligen i Ditmarsken <strong>og</strong> i det Hannoverske, <strong>og</strong> der har,<br />
fornemmeligen i Bremen <strong>og</strong> Hannover, været arbeidet paa at danne Aktieselskaber<br />
til Udnytning deraf. Allerede i flere Aar har der i det Liineburgske<br />
været gjort Boringsförsög i det Smaa, <strong>og</strong> der er virkelig <strong>og</strong>saa vundet en Del<br />
simplere Olier samt Biprodukter.<br />
Af Stenkul indförtes her fra Storbritannien <strong>om</strong>trent 12 1/2 Million Hektolitres,<br />
over en Million mer end i hvert af de to foregaaende Aar, skjönt en<br />
Del mindre end i 1876. Derimod var Indförselen af westfalske Kul n<strong>og</strong>et<br />
mindre end i 1878, nemlig 3,150,000 Centner imod 3,300,000. Grunden til<br />
at disse Kul, uagtet den s<strong>om</strong> det synes stigende Yndest s<strong>om</strong> de nyde, ikke<br />
k<strong>om</strong> hid i större Kvantiteter, var tildels at Jernbanefragten, skjönt n<strong>og</strong>et modereret,<br />
d<strong>og</strong> havde vanskeligt for at udhblde Konkurrensen med de billige Söfragter<br />
fra England; desuden var der Waggonmangel saavels<strong>om</strong> lokale Vanskeligheder<br />
i Westfalen paa den Tid, da den tidlige <strong>og</strong> strenge Vinter indtraadte,<br />
<strong>og</strong> derved stærkt Behov opstod her saavels<strong>om</strong> i Sydtyskland. Af disse samme<br />
Forholde saavels<strong>om</strong> af Industriens Gjenoplivelse var forövrigt en betydelig Prisstigning<br />
en Folge.<br />
Salpeter <strong>og</strong> Svovl. Af raa Chilisalpeter indförtes det betydelige Kvantum<br />
af <strong>om</strong>trent 554,100 Sække, <strong>om</strong>trent 1,385,000 Centner; hvilket var mer end<br />
i 1878, uagtet da hidk<strong>om</strong> mer end i n<strong>og</strong>et foregaaende Aar. Forretningen<br />
denne Artikel var overhovedet særdeles levende <strong>og</strong> Priserne trods det ved <strong>Aaret</strong>s<br />
Begyndelse herværende Lager 366,000 Centner <strong>og</strong> den store Indförsel stærkt<br />
stigende, nemlig fra <strong>om</strong>trent 13 M. pr 100 Pund i Januar til 14 V, i Juli <strong>og</strong><br />
siden videre indtil 19 <strong>og</strong> end<strong>og</strong> 20 M. i December. Dette havde vistnok sin<br />
væsentligste Grund i den paa Kysterne af det vestlige Sydamerika stedfindende<br />
Krigstilstand, idet de betydeligste Exportpladse i Peru ödelagdes. Forraadet<br />
Europa blev saaledes knapt mindre end der konsumeres i et Fjerdingaar; i Hamburg<br />
havdes ved <strong>Aaret</strong>s Udgang 306,000 Centner.<br />
Foruden det Ovennævnte indförtes her <strong>og</strong>saa en Del ostindisk Salpeter, hvilket<br />
ikke i mange Aar havde været Tilfældet, nemlig henved 5,000 Sække.
186<br />
Forretningerne i raa Svovl synes i det Hele at gaa tilbage her; i <strong>1879</strong> indförtes<br />
kun <strong>om</strong>trent 4 V, Millioner Pund, n<strong>og</strong>et over det Halve mod det næst<br />
foregaaende Aar. Priserne vege <strong>og</strong>saa n<strong>og</strong>et. Det Meste s<strong>om</strong> hidk<strong>om</strong> transiterede,<br />
d<strong>og</strong> vare n<strong>og</strong>le Ladninger for herværende Fabriker. Det her raffinerede<br />
Svovl er vel anseet.<br />
Tildforretningen vedblev i Störstedelen af <strong>1879</strong> under de samme trykkende<br />
Forholde s<strong>om</strong> i flere foregaaende Aar, idet Industrien her liges<strong>om</strong> i<br />
England fremdeles under Mangel paa tilstrækkelig lönnende Afsætning holdt<br />
sig tilbage fra större Indkjöb. Udpaa Hösten, da den fra Amerika udgaaede<br />
Bevægelse havde naaet Tyskland, begyndte <strong>og</strong>saa et större Liv i det hervwrende<br />
Uldmarked; Konsumen voxede <strong>og</strong> Priserne stege n<strong>og</strong>et <strong>om</strong> end ikke betydeligt.<br />
Omtrent paa samme Tid gjenopt<strong>og</strong> Dampuldvaskeriet i Blankenese,<br />
s<strong>om</strong> havde været standset, paany sin Virks<strong>om</strong>hed efterat være overgaaet i andre<br />
Hoender. Her indförtes <strong>om</strong>trent 122,000 Baller, hvoraf 98,000 Transit. n<strong>og</strong>et<br />
mere end i 1878 eller, naar det Transiterede fradrages, <strong>om</strong>trent samme Kvantum.<br />
Cap snow white extra superiour, s<strong>om</strong> ultimo 1877 noteredes M. 2-10<br />
A, 2-25 <strong>og</strong> sidst i 1878 var gaaet ned til M. 2 à 2-15, var den 31 December<br />
<strong>1879</strong> igjen 2-10 à, 2-20 pr Pund.<br />
min forrige Aarsberetning bemærkedes, at der i 1878 var gjort fordelagtige<br />
Forretninger i Kakao, <strong>og</strong> at Priserne i <strong>Aaret</strong>s Löb vare stegne indtil<br />
50 p. Ct, navnligen for Guayaqvil, af hvilken Sort da kun 9,000 Sække indförtes.<br />
Forandring indtraadte rigtignok allerede tidligt i <strong>1879</strong>, da man ventede<br />
rigelig Tilförsel; men senere stege Priserne igjen indtil ud paa Hösten,<br />
lvorefter de paany gik tilbage, saa at Artikelen ved <strong>Aaret</strong>s Udgang stod ganske<br />
betydeligt lavere end i dets Begyndelse. Her indförtes ikke mindre end 30,000<br />
Sække G-uayaquil, medens her af alle andre Sorter hidbragtes <strong>om</strong>trent 16,000.<br />
I 1878 hidförtes i det Hele 37,000 Sække Kakao.<br />
Ved enkelte Artikler i det Foregaaende er udtrykkelig bemærket, at de<br />
for en stor Del ikke hidbragtes ved direkte Indförsel fra Produktionslandene.<br />
Dette har i Virkeligheden været Tilfældet med en ikke ringe Del af Vareindförselen<br />
her i de senere Aar; <strong>og</strong> det beklages her ikke sjelden, at saamange<br />
oversöiske Produkter, B<strong>om</strong>uld, Kakao, Uld, Jute <strong>og</strong> The m. m., hidk<strong>om</strong>me<br />
over europæisk Pladse, London, Havre, Antwerpen etc. Tidligere var dette<br />
anderledes ialfald for n<strong>og</strong>le af disse Varers Vedk<strong>om</strong>mende, s<strong>om</strong> Uld <strong>og</strong> The.<br />
Hamburg har <strong>og</strong>saa i enkelte Virks<strong>om</strong>hedsgrene mistet sin tidligere Rang i<br />
Forhold til Berlin, s<strong>om</strong> t. Ex. er blevet Nord-Tysklands toneangivende Bankplads<br />
<strong>og</strong> tillige Tysklands förste Kornmarked saavels<strong>om</strong> Storhandelsplads for<br />
Manufakturvarer.<br />
Pris paa Penge, Kredit- <strong>og</strong> Finantsforholde m. En. Diskontoen sank fra<br />
4 1/<br />
Ct i Januar ned til 2-3 "o' i Marts <strong>og</strong> holdt sig siden ved 2-4 (A'<br />
indtil ud i September, da Stigning indtraadte indtil 3-4 %, <strong>og</strong> henimod Slutningen<br />
af Oktober naaedes igjen 4-4 V, %, hvilket var dens höieste Punkt.<br />
Derefter gjorde en n<strong>og</strong>et vigende Tendens sig paany gjældende. Forholdene<br />
havde saaledes endel Lighed med hvad de havde været i de to nxstforegaaende<br />
Aar; kun at Efterspörgslen for det Meste end<strong>og</strong> var ringere end i 1878. Rigsbanken<br />
gjorde i Marts det usædvanlige Skridt att sætte sin officielle Diskonto<br />
ned til 3 %, <strong>og</strong> denne blev ikke igjen forhöiet förend henimod Midten af<br />
August. Gjennemsnitlig var dens Diskonto 3 7, 0 p. Ct, <strong>om</strong>trent V, p. Ct mindre<br />
end i 1878. Den herværende Börsdiskonto var gjennemsnitlig kun <strong>om</strong>trent<br />
24/10 P. Ct, <strong>om</strong>trent V, p. Ct mindre end i 1878.<br />
Liges<strong>om</strong> det forhen Anförte <strong>om</strong> <strong>Handel</strong>en viser, at der i flere Retninger<br />
foregik en G-jenoplivelse i Forretningerne, ialfald i den senere Del af <strong>Aaret</strong>,
187<br />
saaledes tydede <strong>og</strong>saa Resultaterne af de större Bankinstituters Virks<strong>om</strong>hed hen<br />
til en Forbedring, til samme Tid s<strong>om</strong> vistnok Overflödigheden paa Pengemarkedet<br />
hindrede dem fra at vinde betydelige Avancer ved Diskontovirks<strong>om</strong>heden.<br />
Den nordtyske Bank saa sig saaledes istand til at give den i flere Aar ukjendte<br />
Dividende af 10 %, siden 1874 havde det Höiste været 8 4/5 , nemlig i 1878.<br />
I Aarene 1872-1877 var den resp. 13 5/8, 10 V 10, 6 3/4, 8 <strong>og</strong> 8 V,.<br />
Dens regulære Rente- <strong>og</strong> Provisionsforretninger fandtes i en stor Del af <strong>Aaret</strong><br />
lidet livlige <strong>og</strong> indbringende, men den havde god Fordel af Fonds- <strong>og</strong> Aktieforretninger.<br />
Den interesserede sig i flere större Finafitsforetagender, Emissioner<br />
af et tysk Rigslaan, af preussiske Konsols, svenske Rigshypothekbank- <strong>og</strong> K<strong>om</strong>munelaan<br />
m.<br />
C<strong>om</strong>merce- <strong>og</strong> Discontobank gav en Dividende af 7 %, hvilket var mer<br />
end n<strong>og</strong>ensinde siden 1872, i Aarene 1877-1878 var den 8 3/8, 0, 3 1/ 8 , 4 3/4 ,<br />
6, 6 <strong>og</strong> 6 V,. Denne Bank, hvis Aktiekapital oprindelig var bestemt til 30<br />
Millioner Mark, reducerede under Krisen <strong>og</strong> navnligen i 1875 sin Kapital til<br />
lidt over Halvdelen, men traf i December <strong>1879</strong>, foranlediget ved den almin<br />
delige Bedring i Forboldene <strong>og</strong> ved Udsigterne til en Del större Finantsforretninger,<br />
Anstalt til igjen at foröge Kapitalen til <strong>om</strong>trent 22 Millioner. Den<br />
har et stort Antal Aktier i London <strong>og</strong> Hanseatic Bank i London, der har opereret<br />
heldigt, liges<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa en Del chemisk Fabriker, hvori den er interesseret,<br />
har givet god Dividende, nemlig over 7 %, hvorimod Peruvian-Guano C<strong>om</strong>pany,<br />
hvori den ligeledes har indsat Kapital, paa Grund af Krigsforholdene i Sydamerika<br />
har været lammet i sin Virks<strong>om</strong>hed. Banken gjorde betydelige Forretninger<br />
med den hamburgske Stat, idet den i Forbindelse med et Berlinerhus<br />
overt<strong>og</strong> Konverteringen af en Del af Statsgjælden til uopsigelig 3 V, pet<br />
Rente. En lignende Forretning har været under Forhandling <strong>og</strong>saa iaar, men<br />
k<strong>om</strong> ikke til Udförelse.<br />
Maklerbanks Dividende var ligeledes for <strong>1879</strong> den höieste siden 1872,<br />
nemlig 10 %, i Aarene 1872-1878 var den 11 2 7 3 3 , 6, 6, 8 3/4, 9 11 3, 5 1/ 3<br />
6. Weehslerbank, s<strong>om</strong> i 1872-1878 havde givet 11 3/4, 0, 5, 0, 8 1/3, 7 1/ 3 ,<br />
7 1/4, ydede for <strong>1879</strong> en Dividende af 10 3/4, altsaa ligeledes mer end i en<br />
Række af Aar. Den bar tjent en Del ved konsortialiter at deltage i flere betydelige<br />
Finantsoperationer <strong>og</strong> bar, for at styrke sin Stilling, da de Midler<br />
hvormed den arbejdede befandtes for ringe for dens udvidede Forretninger,<br />
kaldt 20 pet paa sin ikke helt indbetalte Aktiekapital. Vereinsbank var vistnok<br />
mindre heldig, dens Dividende gik kun op til 7 %, hvilket var lavere end<br />
i mange foregaaende Aar, da den nemlig siden 1872, da den var næsten 14<br />
pet, er gaaet temmelig jevnt nedad indtil den for 1878 var 8 %, men denne<br />
Tilbagegang skal snarere have havt sin Grund i visse ufordelagtige Salg <strong>og</strong><br />
andre Uheld end i mislige Konjunkturer for Bankforretninger overhovedet.<br />
Den anglo-deutsche Bank, s<strong>om</strong> i de seneste Aar ikke havde kunnet give<br />
n<strong>og</strong>en Dividende <strong>og</strong> s<strong>om</strong> end<strong>og</strong> for faa Aar siden var nærved at maatte likvidere,<br />
fordi den var k<strong>om</strong>men i mislig Stilling ved at indlade sig i forskjellige<br />
udenfor egentlig Bankvirks<strong>om</strong>hed liggende Foretagender, har arbeidet paa at<br />
gjennemföre sin af mig tidligere <strong>om</strong>handlede Beslutning at reducere sin Kapital<br />
til 7 V, Millioner dels ved at opkjöbe Aktier <strong>og</strong> dels ved at nedsætte deres<br />
N<strong>om</strong>inalværdi. Den har saaledes sect sig istand til for <strong>1879</strong> igjen at give Udbytte,<br />
nemlig 2 %. Waarenkreditanstalt, s<strong>om</strong> i mange Aar havde arbeidet med<br />
Fordel, <strong>og</strong> selv for 1877 trods den ved Krigen bevirkede Forstyrrelse i dens<br />
Forbindelser ved det sorte Havs Kyster havde givet 7 1/4 p. Ct, men i 1878<br />
kun optjente 4 N, har for <strong>1879</strong> givet en Dividende af 5 %.
1 8 8<br />
I min forrige Aarsberetning ytrede jeg <strong>om</strong> den herværende internationale<br />
Bank, at den efter sine tidligere Ulykker var k<strong>om</strong>men n<strong>og</strong>enlunde paafode<br />
igjen, men at mange af dens Aktionærer mente, at det vilde være fordelagtigst<br />
at lade den træde i Likvidation. Dette Parti seirede <strong>og</strong>saa senere<br />
<strong>og</strong> Likvidation blev saaledes besluttet.<br />
En Omstændighed, der bidr<strong>og</strong> meget til Bankernes Fordel, var den i den<br />
senere Del af <strong>Aaret</strong> stedfindende Stigen af allehaande Effekter, liges<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa<br />
af anden Eiend<strong>om</strong> i deres Besiddelse. Den Protektion, s<strong>om</strong> Toldtariffen ydede<br />
de store Industrier inden Rigets Toldgebet, virkede Sit til at forbedre disses<br />
Papirer, <strong>og</strong> da man derhos saa, at det blev Alvor med Opkjöb for den preussiske<br />
Stats Regning af Jernbaner, fik disses Aktier en stærk Impuls opad. I<br />
Forbindelse med den ved Kjöbet foranledigede Ombytning af store Masser Aktier<br />
<strong>og</strong> Prioritetsobligationer mod preussiske Statspapirer opstod en almindelige Bevægelse<br />
paa Effektmarkedet <strong>og</strong> en stærk Hausse gjorde sig gjældende, medens<br />
til samme Tid den rigelige Pengetilgang vedblev. Bankernes egne Aktier fik<br />
saaledes <strong>og</strong>saa en stærk opadgaaende Tendens. Nordtyske Banks, s<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong>s<br />
Begyndelse stode 140 1/2 p. Ct, noteredes ved dets Udgang 153 1/ C<strong>om</strong>merce<br />
<strong>og</strong> Diskontobankens Aktier noteredes i <strong>Aaret</strong>s Begyndelse iste <strong>og</strong> 2den Emis-<br />
sion resp. 101 1/2 <strong>og</strong> 100, i dets Slutning 117 <strong>og</strong> 113, Maklerbanks resp.<br />
93 1/2 <strong>og</strong> 110, Wechslerbanks 100 <strong>og</strong> 112, anglo-deutsche Banks 30 <strong>og</strong> 54,<br />
Waarenkreditanstalts 92 <strong>og</strong> 97, internationale Banks 83 <strong>og</strong> 105, Vereinbanks<br />
119 17 2 <strong>og</strong> 120 1/2 . Senere ere de alle — undtagen Maklerbanks gaaede<br />
end yderligere tilveirs.<br />
Den tyske Rigsbanks Aktier noteredes i Begyndelsen af <strong>1879</strong> 154 <strong>og</strong> i<br />
Slutningen 153 1/2, nu staa de i 151 1/2. Den led n<strong>og</strong>le Tab i <strong>Aaret</strong>s Löb,<br />
<strong>og</strong> den lave Rentefod indvirkede skadeligt paa Aktieeiernes Fortjeneste, Dividenden,<br />
s<strong>om</strong> for 1878 var <strong>om</strong>trent 6 V, p. Ct, blev for <strong>1879</strong> kun 5. Selvfölgeligen<br />
er ikke denne Banks Hovedformaal at skaffe dens Aktionærer Fortjeneste.<br />
Liges<strong>om</strong> efter det Anförte Bankvirks<strong>om</strong>heden i Almindelighed var tilfredsstillende<br />
for Interessenterne, vare <strong>og</strong>saa andre herværende Aktieselskaber ret<br />
heldige. Zollvereinsniederlage, s<strong>om</strong> i 1878 havde havt <strong>om</strong>trent 695,000 Colli<br />
(25 Millioner Kil<strong>og</strong>ram) til Befordring, behandlede i <strong>1879</strong> <strong>om</strong>trent 833,000<br />
Colli, 37 Millioner Kilo. Antallet af de der d<strong>om</strong>icilierede Firmaer steg betydeligt<br />
i Anledning af den nye Toldtarif, nemlig fra 345 til 382, <strong>og</strong> Aktionærernes<br />
Dividende blev 7 V p. Ct, <strong>om</strong>trent en Procent mer end i de nærmest<br />
foregaaende Aar. De betydelige Foretagender »Aktieölbryggeri i Hamburg» <strong>og</strong><br />
»Marienthal Olbryggeri», hvilke for 1878 gave resp. 25 <strong>og</strong> 15 V, p. Ct (i 1877<br />
14 <strong>og</strong> 14 1/ 2 ), ydede for <strong>1879</strong> resp. 27 <strong>og</strong> 19. Det almindelige Hestejernbaneselskab<br />
gav 6 p. Ct liges<strong>om</strong> i de nærmest foregaaende Aar. Med Indförselen<br />
af Lok<strong>om</strong>otivbedrift paa en af dets Router har man været vel tilfreds<br />
<strong>og</strong> der er nu foruden de to Lok<strong>om</strong>otiver, s<strong>om</strong> först havdes til Forsögsdrift<br />
fra Maskinfabrikken i Winterthur i Schweitz <strong>og</strong> kjöbtes for 13,200 Mark pr<br />
Styk, anskaffet tre nye fra samme Sted. Den for henved to Aar siden istandbragte<br />
Hestejernbane imellem Hamburg <strong>og</strong> Altona, hvilken i sit förste Aar<br />
kun gav 2 % dividende, ydede for <strong>1879</strong> allereds 5 pet, dens Bruttoindtægt,<br />
var <strong>om</strong>trent 1,232 Mark pr dag. Om Dampskibsselskaberne <strong>og</strong> Dampsukkerfabrikken<br />
er talt ovenfor.<br />
Statsindtægterne for <strong>1879</strong> ere k<strong>om</strong>ne ind, uden at n<strong>og</strong>en Svækkelse af<br />
Skatteevnen skal have været synderlig at bemærke ; d<strong>og</strong> har der vist sig at<br />
være betydelige Restancer, ialfald paa Indk<strong>om</strong>stskatten. Dette havde nylig en praktisk<br />
Fölge ved de stedfundne Valg til den lokale Legislatur, da det nemlig for<br />
Udövelse af Valgretten er en Betingelse, at man har betalt hvad deraf var for-
189<br />
faldent, da Valget udskreves. Denne Skat indbragte i 1873 <strong>og</strong> 1874 aarlig<br />
mer end 4 Millioner Mark, sank senere n<strong>og</strong>et <strong>og</strong> gik end<strong>og</strong> i 1876 ned til<br />
3,747,000 Mark, men er siden igjen steget n<strong>og</strong>et, saa at den i hvert af de<br />
to sidste Aar indbragte over 3 Vio Millioner, d<strong>og</strong> maa den i det Hele siden<br />
1877 betragtes s<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent stationær. Regner man pro persona, k<strong>om</strong>mer man<br />
end<strong>og</strong> til det Resultat, at den i <strong>1879</strong> har indbragt mindre end i mange Aar<br />
bar været Tilfældet, nemlig kun <strong>om</strong>trent 9 Mark pr Hoved, efter i <strong>Aaret</strong><br />
1873 at have givet 11 8/ i 1874 11, i 1875 10 1/5 , senere altid n<strong>og</strong>et under<br />
10, saaledes i 1878 <strong>om</strong>trent 9 1/4 ; <strong>og</strong> det bar i Henhold hertil været paastaaet,<br />
tt Indvaanernes Gjennemsnitsindtægt i de sidste sex Aar er gaaet ned over<br />
20 p. Ct. S<strong>om</strong> bekjendt rammer Indk<strong>om</strong>stskatten ikke her andre end dem, s<strong>om</strong><br />
have en Aarsindtægt af mer end 600 Mark <strong>og</strong> den begynder ved denne Grændse<br />
nemlig med V, p. Ct, for derefter at stige efterhaanden indtil 3 p. Ct,<br />
naar Indtægten er 10,000 eller höiere. Ingen Forskjel gjöres med Hensyn til<br />
Maaden, hvorpaa Indk<strong>om</strong>sten erhverves, saa at de, der kun leve af Renter,<br />
ikke medtages stærkere end de, s<strong>om</strong> kun have personligt Arbeide at stole pa;<br />
Formuerne selv beskattes ikke heller. Om Vedk<strong>om</strong>mende har Familie at forsörge<br />
er n<strong>og</strong>et hvortil Hensyn tages, men d<strong>og</strong> kun i ringe Grad. Videre er<br />
her den Særegenhed, at kun Personer, ikke Firmaer eller Aktieselskaber s<strong>om</strong><br />
saadanne, betale Indk<strong>om</strong>stskat, hvormed altsaa alle Dividender af Aktier tilhörende<br />
Folk, s<strong>om</strong> have mindre end 600 Mark aarlig Indtægt eller s<strong>om</strong> ikke bo<br />
her, gaa frie. Det Krontrolmiddel, s<strong>om</strong> ligger i Bankinstituter <strong>og</strong> andre större<br />
Aktieselskabers Offentlighed, maa saaledes <strong>og</strong>saa undværes, til samme Tid s<strong>om</strong><br />
,det d<strong>og</strong> almindelig antages, at den her gjældende Methode, ifölge hvilken Vedk<strong>om</strong>mendes<br />
egen Angivelse danner Hovedgrundlaget for Ansættelsen til Skat,<br />
ikke har fört til större, men snarere mindre Besvigelser, end det andetsteds befulgte<br />
Ligningssystem. Det sees imidlertid, at her saaledes ikke mangler Anledning<br />
til uden uretfærdigt Tryk at gjöre Indk<strong>om</strong>stskatten mer indbringende<br />
for Staten end den nu er.<br />
Medens Indk<strong>om</strong>stskatten ifölge det oven Anförte i den sidste Tid har tabt<br />
sin Spmnstighed saavidt at den ikke viser Tilböielighed til at yde mer end hidtil,<br />
medmindre Lovgivningen forandres, kan det Samme konstateres <strong>om</strong> Grundskatten<br />
forsaavidt angaar de sidste Par Aar ; idet Leieværdien, s<strong>om</strong> danner<br />
Grundlaget for samme, ikke i dem har hævet sig, ialfald ikke for de bedre<br />
Boliger. Den overordentlige <strong>og</strong> for den hvert Aar med 10 A, 12,000 Mennesker<br />
voxende Befolknings Krav mer end tilstrækkelige Bygningsvirks<strong>om</strong>hed -er<br />
nemlig nu, s<strong>om</strong> ovenfor • anfört, i betydelig Grad aftaget. Ved Udgangen af<br />
<strong>1879</strong> henstod i Byen Hamburg med Forstad af de i det Hele forhaandenværende<br />
75,500 Husleiligheder næsten 4,000 ledige, <strong>og</strong> af 27,400 i de saakaldte Vororte<br />
næsten 2,800, saa at i Byen med Forstad <strong>og</strong> Vororte <strong>om</strong>trent 6 V, p. Ct<br />
stode t<strong>om</strong>me. Leien var da <strong>og</strong>saa gaaet ned; <strong>og</strong> en Mængde Tvangsalg have<br />
fundet Sted. Det maa d<strong>og</strong> bemærkes, at istedetfor at her tidligere især var<br />
Overflod paa de mere luxurieuse <strong>og</strong> kostbare Boliger er i de seneste Aar indtraadt<br />
saadan Forandring, at her nu især findes mer end der behöves af de<br />
ringe <strong>og</strong> tarvelige ; i 1878 være saaledes ledige ikke mindre end 2,250 i Byen,<br />
Forstaden <strong>og</strong> Vororte til en Leie af ikke over 300 M.<br />
Grundskatten fremhæver sig d<strong>og</strong> forsaavidt fra den förnævnte Skat, at<br />
den, naar man ser tilbage over et Tidsrum af endel Aar, finder at have taget<br />
et ret mærkeligt Opsving. I 1870 indbragte den 3 V, Millioner men i <strong>1879</strong><br />
6,340,000, i hint Aar <strong>om</strong>trent 11 V, pro persona, i dette næsten 15. Konsumtionsafgiften,<br />
s<strong>om</strong> i 1878 indbragte M. 1,909,000, ydede i <strong>1879</strong> M. 1,940,400.<br />
Deklarationsafgiften, den Kontrolafgift, s<strong>om</strong> nu hæves af indförte Varers Værdi
190<br />
istedetfor den tidligere Told, belöb sig kun til <strong>om</strong>trent det Samme s<strong>om</strong> i 1878,<br />
nemlig til 517,000, efterat den i 1877 var gaaet op til 551,000 M. Tonnageafgiften<br />
var derimod betydelig höiere, nemlig 529,000, i 1878 479,000. Den<br />
ifölge hamburgsk Lov opkrævede Stempelafgift af Söforsikringer samt andre<br />
Forretninger <strong>og</strong> Dokumenter, hvilken i 1878 indbragte mindre end i 1877,<br />
var i <strong>1879</strong> n<strong>og</strong>et höiere end i hvert af de nævnte Aar, nemlig resp. 439,000<br />
<strong>og</strong> 863,000 (i 1878 427,000 <strong>og</strong> 848,000). Hamburger Lotteri er paa Grund<br />
af den stedfundue Forandring i Bestyrelsen anslaaet at ville indbringe 400,000<br />
M. mer end för.<br />
Hamburgs Statsgjæld, s<strong>om</strong> i Budgettet for <strong>1879</strong> ansl<strong>og</strong>es at medföre<br />
Udgift af 7 4/i, Millioner <strong>og</strong> nu udgjör <strong>om</strong>trent 106 7 2 Millioner 'Mark, deri<br />
ikke indberegnet et Jernbanelaan, hvorfor haves god Dækning, betynger Budgettet<br />
for 1880 med næsten samme Belöb. Udgifterne til Riget ere, s<strong>om</strong> bekjendt,<br />
allerede betydelige, fordi Staten Hamburg i Anledning af sin Frihavnstilling<br />
ikke alene betaler for sin Befolkning Belöbet af hvad der igjenn<strong>om</strong><br />
Told <strong>og</strong> Forbrugsskatter udredes inden Toldgebetet af ligesaamange Mennesker,<br />
beregnet efter Antallet — hvilket Belöb paa Grund af den betydelige Stigning<br />
af Rigsindtægterne formedelst den nye Toldtarif voxer betydeligt — men <strong>og</strong>saa<br />
siden <strong>Aaret</strong> 1867 desforuden erlægger et Tillæg af 3 Mark for enhver af<br />
Byens (med Forstad <strong>og</strong> Vororte) Indvaanere paa Grund af Hamburgernes prwsumtivt<br />
större Konsurntionsevne ; <strong>og</strong> dette Tillæg paatænkes nu yderligere forhöiet<br />
til fem Mark, fordi man i Berlin har fundet at tre var forlidet. Udgifterne<br />
til Riget, s<strong>om</strong> i Budgettet for <strong>1879</strong> vare anslaaede til 3 V, Millioner,<br />
formodes at ville for 1880 stige til meget over 4 Millioner. Og denne Forögelse<br />
betragtes her med saameget större Bekymring, s<strong>om</strong> man allerede i flere<br />
Aar har havt Deficit i Budgettet <strong>og</strong> man nu har paa det Nærmeste fortæret<br />
Overskuddene fra tidligere Tid. I en Række af Aar havde bande Indtægter<br />
<strong>og</strong> Udgifter været i anselig Stigen. I 1870 balancerede de <strong>om</strong>trent med 16<br />
Millioner Mark, <strong>og</strong> derpaa t<strong>og</strong>e Indtægterne en meget raskere Fart end Udgifterne,<br />
men siden 1877 bar det Modsatte været Tilfældet. I <strong>1879</strong> udgjorde<br />
efter Budgetanslaget Indtægterne <strong>om</strong>trent 28,690,000 men Udgifterne 31,350,000<br />
Mark, de sidste ere saaledes i 10 Aar stegne <strong>om</strong>trent 100 p. Ct.<br />
I den senere Tid har man sögt at lette den af Statsgjælden bevirkede<br />
Byrde ved Konvertering til 3 1/ 2 p. Ct Statsrente, <strong>og</strong> nylig fremsatte Senatet Forslag<br />
<strong>om</strong> ligeledes at forholde saaledes med det efter den store Brand i 1842<br />
optagne Brandkassestatslaan paa 34 1/ 2 Millioner Mark Hamburger Bco, hvilket,<br />
uagtet der endnu kun resterer <strong>om</strong>trent 14 Millioner — 21 Millioner<br />
Rigsmark, — d<strong>og</strong> kræver en aarlig Udbetaling, Rente <strong>og</strong> Amortisation af o<br />
Millioner Rigsmark indtil <strong>Aaret</strong> 1892, man tænkte nemlig at emittere saadan<br />
Rente s<strong>om</strong> anfört til et Konsortium mod dettes Overtagelse af Forpligtelsen<br />
ligeoverfor Obligationsindehaverne. Men Forslaget blev ikke antaget af Legislaturen,<br />
derimod höres nu oftere udtalt Haab <strong>om</strong> at det vil vise sig muligt<br />
ved streng Spars<strong>om</strong>hed, saavel uden synderlige nye Skatter eller Forandringer<br />
af nu bestaaende Skattelove s<strong>om</strong> uden Betyngelse af Efterk<strong>om</strong>merne med Brandkasselaanet<br />
videre end i sin Tid forudsat, at række langt i Retning af at tilveiebringe<br />
Ligevægt paany i Finantserne.<br />
Det har ikke kunnet undgaaes, at de opstaaede finantsielle Vanskeligheder<br />
i Forbindelse med Udstedelsen af den nye Toldtarif, s<strong>om</strong> med Hensyn til saamange<br />
Artikler forhöier Skrankerne mod Indlandet samt opretter nye saadanne,<br />
have bragt mange til igjen at overveie, <strong>om</strong> det ikke er paatide frivilligen at<br />
imödek<strong>om</strong>me det inden Toldgebetet levende Onske <strong>om</strong> Hamburgs <strong>og</strong> Altonas<br />
Optagelse i samme. Blandt Detailhandlere, Haandværkere <strong>og</strong> andre, især min-
191<br />
dre, Industridrivende, hvis Interesser iimfindtlig beröres ved Afspærringen, har<br />
en Agitation været sat iværk i den antydede Retning, den offentlige Mening<br />
k<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa forsaavidt i Bevægelse, at Spörgsmaalet <strong>om</strong> Tilslutning eller Ikke-<br />
Tilslutning blev opstillet s<strong>om</strong> det Væsentligste under de nye stedfundne Diskussioner<br />
vedk<strong>om</strong>mende Valget til den nye legislative Forsamling her. Det viste<br />
sig d<strong>og</strong>, at Ikke-Tilslutning endnu har en stærk Majoritet for sig, idet man,<br />
skjönt utilfreds med det Bestaaende, ingenlunde er k<strong>om</strong>met paa det Rene med<br />
at Forholdene vilde stille sig bedre efter en Forandring s<strong>om</strong> den <strong>om</strong>handlede.<br />
Mange tro tvertimod, at man just, efterat Toldforeningens Baand ere blevnesaa<br />
stærkt strammede, vil være saameget bedre tjent med at holde sig udenfor.<br />
For de Flestes Tanke synes det at staa s<strong>om</strong> n<strong>og</strong>et Sikkert, at Indlemmelse<br />
Toldgebetet vilde skade Hamburgs Verdenshandel <strong>og</strong> svække dets Evne til i<br />
denne at konkurrere med udenlandske Havne s<strong>om</strong> London, Antverpen <strong>og</strong> Amsterdam,<br />
samt at saaledes end<strong>og</strong> det, der gik tilspilde for Hamburg, ikke engang<br />
vilde k<strong>om</strong>me andre tyske Stæder tilgode men <strong>og</strong>saa tabes for Tyskland.<br />
Karakteristisk er den herskende Frygt for de med Toldbehandling forbundne<br />
Ulemper <strong>og</strong> »Plagerier»; man forsikrer, at Varernes frie Bevægelse vilde hindres<br />
<strong>og</strong> de nödvendige Manipulationer folly at gjöre dem skikkede for Markedet<br />
besværliggjöres, naar intet kunde besörges uden Toldbetjentes Tilladelse <strong>og</strong> Tilsyn.<br />
Vistnok vilde frie Entrepots kunne oprettes <strong>og</strong> i det Hele Indretninger<br />
træffes, liges<strong>om</strong> paa nævnte Steder, for Lettelse af Mellemhandelen, men man<br />
frygter for de overordentlige Tab, s<strong>om</strong> vilde opstaa ved de nu over Byen spredte<br />
Pakhuses Synken i Værdi, <strong>og</strong> for de ligeledes umaadelige Udgifter, s<strong>om</strong> Oprettelsen<br />
af de nye Huse <strong>og</strong> Etablissementer vilde foranledige. Paa den anden<br />
Side er det vistnok unægteligt, at den her hyppigt udtalte Anskuelse, at Hamburgs<br />
Forbliven udenfor Toldgebetet er nyttig ikke alene for Hamburgerne<br />
men <strong>og</strong>saa for Riget, kun i meget ringe Grad deles af de andre Tyskere, samt<br />
at disse Sidste have Magten i sin Haand. Rigsgrundloven forbyder Indlemmelsen<br />
af Hansestaaderne saalenge disse ikke selv begjære den, men foruden det<br />
indirekte Middel, soin haves i Evnen til at skrue det ovennævnte Aversum<br />
yderligere op, er der den Omstændighed, at Rigsforfatningen kan blive forandret,<br />
liges<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa den at samme Grundlov ialfald ikke bestemmer n<strong>og</strong>et <strong>om</strong><br />
det med Hamburg sammenbyggede Altona.<br />
Det tör forövrigt erkjendes, at den blandt de .mindre Industridrivende <strong>og</strong><br />
Arbeiderne her allerede i længere Tid herskende Trang endnu kun i ringe<br />
G-rad er formindsket, men det Samme maa <strong>og</strong>saa, <strong>og</strong> vel end<strong>og</strong> i höiere Grad,<br />
siges <strong>om</strong> de hinsides Toldlinien liggende Naboprovindser. De sörgeligste Tegn<br />
paa Nöd saavels<strong>om</strong> Forvildelse ere i den nu tilendegaaende Vinter k<strong>om</strong>ne ideligen<br />
i Dagen ; Sværme af yderst trængende Haandværksgeseller, Betlere <strong>og</strong> Vagabonder<br />
dr<strong>og</strong>e <strong>om</strong>kring; <strong>og</strong> man har i flere Byer -- hvoriblandt Nabostaden<br />
Wandsbeek sögt at lindre Ondet ved Foreninger, hvis Öiemed er at beskytte<br />
de Enkelte mod Betleriet, medens der ydes de Gjennemdragende til Nödtörft<br />
af dertil ansatte Personer. Den i min sidste Aarsberetning <strong>om</strong>talte Overfyldelse<br />
af herværende Fængsler er ikke længer nu tilstede, ialfald ikke i samme<br />
forskrækkelige Grad, men dette er kun eller ialfald væsentligen — en Bilge<br />
af, at de da under Bygning værende Fængselsetablissementer, <strong>og</strong> navnligen det<br />
storartede Centralfængsel i Fuhlsbüttel, bleve færdige <strong>og</strong> tagne i Brug.<br />
Liges<strong>om</strong> Fængselsvæsenets Ordning har bragt betydelige nye Udgifter paa<br />
Budgettet, ere <strong>og</strong>saa Hamburgs Fattigudgifter stærkt stegne i de senere Aar.<br />
I Budgettet for iaar blev en Merfordring af <strong>om</strong>trent 92,000 Mark mod ifjor<br />
paa en enkelt Post (den ene Fattiganstalt, hvis Udgifter i 1874 ansl<strong>og</strong>es til
192<br />
634,000 men iaar til 929,000 M.) motiveret med de paa Grund af Arbeidslösheden<br />
stigende Fordringer til samme.<br />
Den af mig i den <strong>om</strong>handlede Indberetning nævnte Bevægelse for Gjenoprettelse<br />
af Laugsvwsenet i moderne Form <strong>og</strong> uden Indgreb i den personlige<br />
Frihed har i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> grebet meget <strong>om</strong> sig, <strong>og</strong> en Mængde »Innungen»<br />
oprettedes i Holsten <strong>og</strong> andre Dele af Nordtyskland, men Haandverkernes Klager<br />
vedbleve, <strong>og</strong> adskillige iblandt dem tro nu, at det vilde være nyttigt, <strong>om</strong><br />
den Karakter af Frivillighed, s<strong>om</strong> disse Indretninger hidtil have havt, bliver<br />
afskaffet <strong>og</strong> at Tvang mer eller mindre træder istedet. I Hamburg har Sagen<br />
tildels været sat i Forbindelse med Spörgsmaalet <strong>om</strong> Indgaaelse i Toldgebetet,<br />
Agitationen maa d<strong>og</strong> her ansees s<strong>om</strong> hidtil mislykket i den ene ikke mindre<br />
end i den anden Henseende.<br />
Offentlige Arbeider <strong>og</strong> Anordninger m. v. Blandt de forskjellige for <strong>Handel</strong><br />
<strong>og</strong> Skibsfart betydningsfulde Foretagender, s<strong>om</strong> udförtes her i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>,<br />
kan nævnes Gjennemstikningen af Kalte Hofe <strong>og</strong> Udförelsen af flere i Forbindelse<br />
dermed staaende Arbeider, hvorved Reguleringen af Norderelbe ovenfor<br />
Hamburgs Havn har gjort et afgjörende Skridt fremad. Til Gjennemförelse af<br />
denne Plan bestemtes i 1874 3,350'1,000 Mark <strong>og</strong> nylig blev af Senatet forlangt<br />
samt af Legislaturen tilstaaet et yderligere Tilskud af 110,000 Mark.<br />
Petroleumhavnen er s<strong>om</strong> oven bemærket taget i Brug; Reparationen af Sandthorkai<br />
er paa lidet nær fuldfört, <strong>og</strong> Kai- samt Skurbygningerne ved Grasbrookhavnen<br />
<strong>og</strong> ved Strandhafen ligeledes næsten færdige. Arbeidet paa Jernbanen<br />
fra Hamburg til Stade <strong>og</strong> Cuxhaven er blevet begyndt samt fremmet<br />
med Kraft, skjönt der har mödt adskillige tekniske saavels<strong>om</strong> andre Vanskeligheder<br />
; efter den bestaaende af -den preussiske <strong>Handel</strong>sminister fastsatte Plan<br />
skal den være færdig til iste Januar 1882. I Forbindelse hermed kan bemærkes,<br />
at den for Harburg saa vigtige Bygning af en Havnesluse, hvortil var af den<br />
preussiske Stat bevilget M. 1,922,000, ventes at blive færdig inden Foraaret<br />
1881.<br />
For Börsudvidelsen i Hamburg blev der <strong>om</strong>sider af alle Myndigheder bifaldt<br />
en Plan, <strong>om</strong> hvilken det nu, uagtet der mangler endelig Bestemmelse <strong>om</strong><br />
den ydre Arkitektur, tör med n<strong>og</strong>en Sikkerhed ventes, at den vil k<strong>om</strong>me til<br />
Udförelse, da det nævnte Spörgsmaal er overgivet en K<strong>om</strong>ite til endelig <strong>og</strong><br />
ubetinget Afgjörelse. Nylig vare flere Plantegninger for bemeldte Facader m.<br />
v. offentligen udstillede. ‘.<br />
Den gamle Organisation af Hamburgs Kjöbmandstand, Forsamlingen »Eines<br />
Ehrbaren Kaufmanns», er bleven fornyet, konsolideret <strong>og</strong> reguleret mere i Overensstemmelse<br />
med Nutidens Forholde, <strong>og</strong> det Samme er Tilfældet med <strong>Handel</strong>skammeret,<br />
s<strong>om</strong> var fundet utilstrækkeligen besat til at kunne fuldt ud tilfredsstillende<br />
udföre de mangehaande Hverv, der paaligge det s<strong>om</strong> engere Repræsentation<br />
for <strong>Handel</strong>sinteresserne. Til Sikrelse af det fornödne Kjendskab inden<br />
samme til de forskjellige Specialia fandtes det saaledes hensigtsmæssigt at udvide<br />
Medlemmernes Antal til 24. De vælges af Forsamlingen des Ehrbaren<br />
Kaufmanns, <strong>og</strong> et saadant Valg overensstemmende med den nye Lovgivning foregik<br />
i Februar d. A.<br />
Den iste Oktober foregik den for Hamburg liges<strong>om</strong> for alle Dele af det<br />
tyske Rige vigtige, for Styrkelse af Nationens Bevidsthed <strong>om</strong> Enhed <strong>og</strong> Sammenhörighed<br />
gjennemgribende Begivenhed, at de i 1877 emanerede Justitslove<br />
traadte i Kraft <strong>og</strong> saaledes en Række af nye under Rigets Beskyttelse staaende<br />
<strong>og</strong> med stor Uafhængighed udrustede D<strong>om</strong>stole begyndte sin Virks<strong>om</strong>hed, medens<br />
tillige nye saavel civile s<strong>om</strong> kriminelle Proceslove samt en ny Konkursordning<br />
blev gjeeldende. I Spidsen for D<strong>om</strong>stolenes Rækkefölge stilledes s<strong>om</strong> överste
193<br />
Revisionstribunal Rigsretten i Leipzig, hvis Medlemmer udnævnes af Keiseren<br />
efter Forslag af Bundesrath. De D<strong>om</strong>stole, s<strong>om</strong> i Henhold til denne Lovgivniug<br />
oprettedes i Hamburg, vare 1) Overlandsretten, fælles for de tre Hansestæder<br />
<strong>og</strong> bestaaende af tre Senater; 2) en Landsret med tre Civilkammere,<br />
tre Kammere for <strong>Handel</strong>ssager (senere foröget til fire), to ITndersögelsesd<strong>om</strong>mere<br />
<strong>og</strong> to Strafkammere; 3) en Amtsret med fem Afdelninger (nylig bestemt forfleret<br />
til 6) for civile <strong>og</strong> to for Strafsager, samt en Afdeling for Konkurser<br />
<strong>og</strong> Rekvisitioner i Civilsager m. m. <strong>og</strong> en for Rekvisitioner i Strafsager. Melens<br />
enhver af de overlordnede D<strong>om</strong>stoles Senater <strong>og</strong> Kammere have flere Medlemmer,<br />
fungerer kun en Enkeltd<strong>om</strong>mer i hvert af Amtsrettens Kamre, d<strong>og</strong><br />
saaledes at han i Strafsager har to Laugrettesmoend (»Schöffen») til Medd<strong>om</strong>mere.<br />
Jury haves ved Landsrettens Strafkammere for Behandlingen af de betydeligere<br />
Kriminalsager, D<strong>om</strong>stolen præsideredes da af en Overlandsretsd<strong>om</strong>mer,<br />
medens dens övrige Medlemmer ere Landsretsd<strong>om</strong>mere. Landsrettens <strong>Handel</strong>skammere<br />
oprettedes i Kraft af Retsforfatningslovens 100, s<strong>om</strong> gav enhver Forbundsstats<br />
Justitsforvaltning Adgang dertil, naar den finder at det behöves, ved<br />
hvilken Bestemmelse, s<strong>om</strong> i sin Tid med n<strong>og</strong>en Vanskelighed blev sat igjennem<br />
under Lovens Behandling i Rigsdagen, Hamburg sparedes for den Ulempe at<br />
se sin höitagtede <strong>og</strong> populære <strong>Handel</strong>sgericht ophævet uden at erstattes af<br />
n<strong>og</strong>enlunde ligeartecle Institutioner. Hvert Kammer for <strong>Handel</strong>ssager bestaar<br />
af en præsiderende Landsretsd<strong>om</strong>mer <strong>og</strong> to handels- eller siifartskyndige Mænd.<br />
Foruden disse er der <strong>og</strong>saa i Forbindelse med Landsretten et Bureau for Optagelse<br />
af Söforklaringer.<br />
Spörgsmaalet <strong>om</strong>, hvorledes der skulde forholdes med Seeamtets Forretfinger<br />
efter Ophævelsen af <strong>Handel</strong>sretten, under hvis Præsidents Ledelse det<br />
först stilledes efter Udstedelsen af Rigsloven af 1877 <strong>om</strong> Söulykker, har her<br />
været Gjenstand for megen Diskussion, idet man lægger Vægt paa, at der bringes<br />
störst mulig Sökyndiglied tilstede i samme, <strong>og</strong> mange önske at det bringes<br />
i Forbindelse med Deputationen for <strong>Handel</strong> <strong>og</strong> &fart. Sagen er ikke endnu<br />
afsluttet. Overensstemmende med Rigsloven prwsideredes Seeamtet af en Lovkyndig,<br />
for Nærværende et Medlem af Amtsretten.<br />
Da alle de ældre D<strong>om</strong>stole ophörte, maatte man, for at ikke de for samme<br />
verserende <strong>og</strong> altsaa ifölge den tidligere Procesorden indledede Sager, — deriblandt<br />
Fallitter <strong>og</strong> Konkurser — skulde gaa istaa, paalægge særskilte Afdelninger<br />
saavel af Lands- s<strong>om</strong> af Amtsretten at overtage disse <strong>og</strong> bringe dem<br />
til Afgjörelse.<br />
Forresten maa det erkjendes, at de nye Justitslove, trods deres mange<br />
Fortrin, ikke ere blevne modtagne s<strong>om</strong> et ublandet Gode, fornemmelig klages<br />
over de höie Retsgebyrer under den nye Civilproces, medens derhos alligevel<br />
Udgifterne for den Hamburgske Statskasse stege betydeligt.<br />
Ved Retsforfatningsloven traadte en betydelig Del af Hamburgs i <strong>Aaret</strong><br />
1860 vedtagne Statsforfatning ud af Virks<strong>om</strong>hed, saaledes bortfaldt dens 7de<br />
Afsnit, hvis' Overskrift var »die Rechtspflege». Og dertil k<strong>om</strong>, at <strong>og</strong>saa Grundlaget<br />
for den lovgivende Forsamling, det saakaldte Biirgerschafts, Sammensætning<br />
blev afficeret, fordi den for en Del bestod af Mænd, s<strong>om</strong> repræsenterede<br />
de gamle D<strong>om</strong>stole. Af Bürgerschafts 192 Medlemmer vare nemlig 60 valgte<br />
af D<strong>om</strong>stolene <strong>og</strong> en Del höiere administrative Embedsværk <strong>og</strong> Autoriteter, medens<br />
84 vare udgaaede af saakaldte almindelige Valg <strong>og</strong> 48 af Grundeiervalg. Det<br />
fandtes under disse Omstændigheder bedst at underkaste Forfatningen i det Hele<br />
en Revision, en saadan k<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa istand <strong>og</strong> publiceredes den 13 Oktober <strong>1879</strong>.<br />
Ifölge denne, s<strong>om</strong> bestemtes at skulle træde i Kraft senest i den förste Uge<br />
af Marts d. A., bestaar den lovgivende Forsamling nu kun af 160 Medlemmer,<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart. 13
194<br />
deraf 80 ifölge almindelige Valg af Hamburgs Borgere, 40 vælges af Grundeierne<br />
<strong>og</strong> 40 af dem, der ere eller have været D<strong>om</strong>mere eller Medlemmer af<br />
forskjellige nævnte höiere Embedsværk eller <strong>Handel</strong>s- eller Gewerbekammeret.<br />
De nærmere Bestemmelser forbeholdtes Valgloven, s<strong>om</strong> senere k<strong>om</strong> istand <strong>og</strong><br />
ifölge hvilken blandt Andet ere udelukkede de, s<strong>om</strong> ikke have naaet 25 Aars<br />
Alder <strong>og</strong> tillige, s<strong>om</strong> ovenfor bemærket, de der ikke have betalt forfalden Indk<strong>om</strong>stskat.<br />
For de almindelige Valg er Staten delt i 40 Valgdistrikter, medens<br />
Byen med Forstad <strong>og</strong> Vororte har 20 saaclanne for Grundeiervalgene. Af hine<br />
40 have 28 hver fra 9,000-12,000 Indvaanere samt otte <strong>og</strong> fire respektive<br />
n<strong>og</strong>et over eller under bemeldte Tal. I Grundeiervalgdistrikterne vakler Antallet<br />
mellem 400 <strong>og</strong> 700.<br />
Den lovgivende Magt — hvortil <strong>og</strong>saa hörer Beskatnings- <strong>og</strong> Bevilgningsmyndighed,<br />
Ret til Optagelse af Laa,n, Salg af Statsgods m. m. — udöves<br />
Fælleskab af Bürgerschaft <strong>og</strong> det af 18 Medlemmer bestaaende Senat. Hvis<br />
Senat <strong>og</strong> Bürgerschaft ere uenige <strong>om</strong> en under den lovgivende Magt hörende<br />
Gjenstand, ,kan enhver af dem begjære Udnævnelsen af en Deputation, bestaaende<br />
for en Trediedel af Senatsmedlemmer <strong>og</strong> for Resten af Bürgerschaftstnedlemmer,<br />
til at raadslaa <strong>om</strong> Mæglingsforslag <strong>og</strong> derpaa afgive Indberetning.<br />
Hvis man endda ikke bliver enig, skal efter Omstændighederne Sagen enten<br />
forelægges Rigsretten eller henstaa indtil videre, eller endelig den kan, hvis<br />
man paa begge Sider finder, at den ikke uden Skade for det Offentlige tör saaledes<br />
henstaa, <strong>og</strong> der ikke handles <strong>om</strong> Forandring i Statsforfatningen selv eller<br />
af Lovbestemmelser , hvorved Senats <strong>og</strong> Bürgerschafts Rettigheder fastsættes,<br />
henvises til en anden Deputation, bestaaende af et lige Antal, i Regelen 8,<br />
Medlemmer fra hver Part, <strong>og</strong> denne har da inden en vis kort Tid i hemmelig<br />
Session endelig at afgjöre Tvisten. Hvis ,det ikke lykkes at tilveiebringe en<br />
Majoritet, udvælges ved Lodtrækning en Subk<strong>om</strong>mission af 5 Medlemmer, hvis<br />
Majoritet derpaa afgjör de Punkter, hvor<strong>om</strong> Deputationen ikke kunde enes.<br />
De her nævnte • Regler fandtes <strong>og</strong>saa i det Væsentlige i den ældre Forfatning,<br />
<strong>og</strong> Stridigheder mellem Senat <strong>og</strong> Bürgerschaft have hidtil været hyppige,<br />
saa at man ikke sjelden har tyet ialfald til den her först <strong>om</strong>talte mæglende<br />
K<strong>om</strong>misson. Saaledes k<strong>om</strong> det nylig dertil i Anledning af en Strid <strong>om</strong> Pensioner<br />
for en Del til Politiet hörende udtjente Embedsmænd <strong>og</strong> Betjente. Man<br />
har nemlig i Hamburg, liges<strong>om</strong> i Norge, ikke trods mangeaarige Bestræbelser<br />
været sa heldig at faa istand en Pensionslov, <strong>og</strong> man er saaledes liges<strong>om</strong> der<br />
udsat for at k<strong>om</strong>me ind i smaalige <strong>og</strong> personlige Diskussioner. D<strong>og</strong> ere Tendenserne<br />
ofte forskjellige; saaledes vil Bürgerschaft i det berörte Tilfælde have<br />
Pensionerne stillede höiere end Senatet vil gaa ind paa.<br />
Det vil allerede af det her Anförte sees, at man i den lille hamburgske<br />
Republik ingenlunde har parlamentarisk Regjering. Ingen Senator viger sin<br />
Plads for en Majoritet inden Legislaturen, han er ikke alene udnævnt for Livstid<br />
— hvilket Valg han ikke engang uden Straf kan afslaa — men han er<br />
derhos i Regelen uberettiget til at begjære Afsked, förend han har fungeret<br />
i det Mindste i sex Aar. Han kan ikke heller indvælges i Legislaturen. D<strong>og</strong><br />
har man ikke anseet fornödent at forbyde Senatorerne at möde frem personlig<br />
i denne. Senatet kan nemlig sende K<strong>om</strong>missærer — Senatorer eller Andre —<br />
til Deltagelse i Bürgerschafts Forhandlinger, <strong>og</strong> denne Ret benyttes hyppigen.<br />
Ogsaa er ifölge den nye Konstitution Senatet, hvis Onske der<strong>om</strong> udtales af<br />
Bürgerschaft, pligtigt at sende K<strong>om</strong>missærer til samme, naar der skal forhandles<br />
<strong>om</strong> Senatsforslag.<br />
Senatet er i Besiddelse af den udövende Magt, <strong>og</strong> de enkelte Senatorer<br />
pre stillede i Spidsen for de forskjellige Forvaltninger, de administrative saakaldte
195<br />
Deputationer, saaledes at en eller flere have Forædet i enhver af disse Afdelflinger,<br />
hvilke foruden dem bestaa dels af gagerede Embedsmænd <strong>og</strong> dels af<br />
valgte Borgere. Blandt Senatets Rettigheder befinder sig <strong>og</strong>saa Benaadnings:myndigheden.<br />
Det leder derhos Statens udenlandske Auliggender <strong>og</strong> kan slutte<br />
Overensk<strong>om</strong>ster med andre Stater; d<strong>og</strong> tör disse ikke ratificeres uden Samtykke<br />
af Bürgerschaft. Forfatningens § 1 erklærer Hamburg for en selvstærtdig<br />
Stat inden det tyske Rige.<br />
Senatets Medlemmer vælges af Bürgerschaft, d<strong>og</strong> efter en saadan Modus,<br />
at <strong>og</strong>saa Senatet selv Over betydelig Indflydelse paa Valget.<br />
Den nye Forfatning er, udenfor Reglerne <strong>om</strong> • Legislaturens Sammensætning,<br />
hvilke sees at give de almindelige Valg större Indflydelse end forhen havdes,<br />
kun lidet forskjellig fra den ældre. D<strong>og</strong> have enkelte Bestemmelser et mere<br />
liberalt Præg. Saaledes vare de tidligere for Valg af Forvaltningsdeputationernes<br />
borgerlige Medlemmer gjældende Bestemmelser temmelig ufuldk<strong>om</strong>ne, idet<br />
Deputationen i Vakancetilfælde selv opgjorde en Liste paa tre Personer, hvoraf<br />
Bürgerschaft havde at udsöge en. Der klagedes over at Forvaltningen herved<br />
k<strong>om</strong> til faktisk at supplere sig selv, <strong>og</strong> at dette ofte skede fra en temmelig<br />
indskrænket Kreds tildels efter Familiehensyn <strong>og</strong> deslige. I den nye Forfatning<br />
blev efter megen Debat forordnet, at der paa den Bürgerschaft forelæggendes<br />
Liste kan af en fast Bürgerschaftsk<strong>om</strong>ite (det saakaldte Bürgerausschusz)<br />
opföres et fjerde Navn.<br />
Blandt Gjenstande, s<strong>om</strong> i det forlöbne Aar her have været undergivne<br />
megen Diskussion inden Sömandskredse, var Spörgsmaalet, <strong>om</strong> K<strong>om</strong>mandoordene<br />
for Skibe§ Styring bör forandres saaledes, at »Styrbord» <strong>og</strong> »Bagbord» k<strong>om</strong>me<br />
til at angive den Side, til hvilken Fartöiets Boug skal dreies, istedetfor s<strong>om</strong><br />
hidtil den modsatte. Allerede i mange Aar har Sagen været ventileret i Tyskland<br />
; <strong>og</strong> paa de nautiske Foreningers Kongres (Vereinstag) i Berlin i 1 875<br />
besluttedes et Andragende til Rigskantslerembedet <strong>om</strong> at der maatte træffes<br />
Overensk<strong>om</strong>st med fremmede Magter i den angivne Retning. Der skal <strong>og</strong>saa<br />
i denne Anledning være gjort Forespörgsler navnlig hos den britiske Regjering,<br />
s<strong>om</strong> d<strong>og</strong> fandtes uvillig til at indgaa paa saadan Forandring, blandt andet<br />
fordi en Mængde engelske <strong>og</strong> skotske mindre Fartöier endnu ere forsynede<br />
med Rorpinde <strong>og</strong> derfor egne sig bedst til at beholde den gamle K<strong>om</strong>mando.<br />
Paa Foreningernes Mlide i Berlin ifjor blev Spörgsmaalet igjen undergivet en<br />
temmelig <strong>om</strong>fattende Behandling, <strong>og</strong> til Fordel for Forandringen paaberaabtes<br />
blandt andet Sveriges Exempel, idet man nemlig gik ud fra at man der havde<br />
antaget den nye K<strong>om</strong>mando ikke alene for Krigsmarinen (s<strong>om</strong> anordnet ved<br />
Kongelig Ordre af 18de Marts 1872) men <strong>og</strong>saa i <strong>Handel</strong>smarinen. Rigtignok<br />
erkjendtes, at efter flere svenske Skibsföreres Forklaring benyttede de endnu<br />
den gamle Methode; men dette opfattedes i Almindelighed kun s<strong>om</strong> Bevis for<br />
hvor vanskeligt det var i Praxis at gjennemföre den nye Regel. Man k<strong>om</strong><br />
til det Resultat, at Forandringen burde antages <strong>og</strong> i Forbindelse dermed Bestemmelse<br />
træffes <strong>om</strong> saadan Indretning af Rattet, at <strong>og</strong>saa det dreies til den<br />
Side, hvorhen Skibet skal gaa.,.: Man fandt derhos vistnok endnu, at Forholdet<br />
burde söges ordnet ved international Overensk<strong>om</strong>st; men man mente d<strong>og</strong> tillige,<br />
at der ikke burde ventes, indtil en saadan k<strong>om</strong> istand. Da denne sidste Del<br />
af Beslutningen, s<strong>om</strong> vandt en betydelig Majoritet, d<strong>og</strong> kun antages af Vedk<strong>om</strong>mende<br />
i deres personlige Egenskab <strong>og</strong> ikke paa de af dem repræsenterede<br />
Foreningers Vegne, bleve disse derpaa opfordrede til at sanktionere samme, men<br />
ved den saaledes senere stedfundne nye Forhandling inden Lokalforeningerne<br />
viste sig stor Meningsforskjel, <strong>og</strong> tolv af disse Foreninger, blandt dem Hamburgs,<br />
stemmede imod, medens kun_sex bifaldt Beslutningen. Paa Foreningernes
196"<br />
sidste Sammenk<strong>om</strong>st i Berlin, i Februar d. A., var der igjen en gjennemgaaende<br />
Dröftelse ; <strong>og</strong> denne havde saameget större Interesse, s<strong>om</strong> der nu var<br />
l<strong>om</strong>met det nye M<strong>om</strong>ent til, at ved en Bestemmelse af det keiserlige Admiralitet<br />
i December <strong>1879</strong> Forandringen er indfört i den tyske Krigsmarine, hvilken<br />
Bestemmelse i Rigsdagen er bleven forsvaret blandt andet under Henvisning<br />
til at Forvirring eller Misforstaaelse med Hensyn til Styrek<strong>om</strong>mandoordenes<br />
Mening havde havt Del i »Grosser Churftirsts» Ulykke. Man k<strong>om</strong> d<strong>og</strong><br />
ikke til n<strong>og</strong>et synderligt Resultat. Et Forslag fra de nautiske Foreninger i<br />
Hamburg, Kiel <strong>og</strong> Danzig <strong>om</strong> at man skulde udtale sig imod Forandring af'<br />
Styrek<strong>om</strong>mandoen, saalænge man ikke havde faaet istand Overensk<strong>om</strong>st med de<br />
andre Sömagter, vandt ikke Majoritet, da der stod 11 mod 11; paa den anden<br />
Side havde et Forslag, <strong>om</strong> at man simpelthen skulde erklære sig til Fordel for<br />
Forandringen, den strime Skjebne, nemlig at Stemmerne faldt lige paa begge<br />
Sider. Det fornyede Forslag (fra Stettin), <strong>om</strong> at man burde indföre Forandringen<br />
uden at oppebie Overensk<strong>om</strong>st med andre Magter, faldt derimod med<br />
betydelig Majoritet. — Uden Diskussion blev forövrigt, efter Foranledning af<br />
mig, det for Sveriges <strong>og</strong> Norges Vedk<strong>om</strong>mende bestaaende virkelige Forhold<br />
oplyst af en af de hamburgske Delegerede.<br />
En anden Gjenstand for mange Forhandlinger inden de nautiske Foreninger<br />
var Seeamternes Virks<strong>om</strong>hed i Henhold til Rigsloven <strong>om</strong> Söulykker af 27de<br />
Juli 1877. De i min Aarsberetning fol. 1878 <strong>om</strong>handlede Klager, at man under<br />
Undersögelserne ofte lægger for megen <strong>og</strong> ensidig Vægt paa Spörgsmaalene<br />
<strong>om</strong> Feil fra de Befalendes Side <strong>og</strong> forlidet söger oplyst, <strong>om</strong> ikke Grunden til<br />
det Indtrufne laa i Mangler ved Skibets Bygning, i Farvandets Beskaffenhed<br />
<strong>og</strong> desi, samt at Seeamterne ikke findes tilstrækkelig besatte med praktisk sökyndige<br />
Mænd, <strong>og</strong> at de vedk<strong>om</strong>mende Rigsk<strong>om</strong>missærer ligeledes ikke alle ere<br />
vel udrustede for sit Hverv, — gjent<strong>og</strong>es jevnligen <strong>og</strong> bragtes <strong>og</strong>saa paa Tale<br />
ved den nys<strong>om</strong>handlede Lejlighed i Berlin i forrige Maaned. De fandt <strong>og</strong>saa<br />
adskillig Tilslutning; men man var d<strong>og</strong> derhos enig <strong>om</strong> at det ikke endnu var<br />
rimeligt at underkaste Loven n<strong>og</strong>en Revision. — Til lignende Resultat var den<br />
hamburgske nautiske Forening tidligere k<strong>om</strong>men under sine Overveielser af de<br />
samme SpOrgsmaal.<br />
Den Bestemmelse i Loven, at Undersdgelse anstilles <strong>og</strong>saa med Hensyn til<br />
fremmede Skibe, s<strong>om</strong> rammes af Söulykke paa tysk Farvand, er k<strong>om</strong>met til Anvendelse<br />
med Hensyn til tre norske Fartöier, s<strong>om</strong> i <strong>1879</strong> forulykkede eller<br />
lede Havari paa eller nær udenfor Elben. Med Hensyn til Mandskabernes<br />
Indkaldelse til Forklaring for Seeamt er jeg gaaet ud fra, at hvis derved foranlediges<br />
Forsinkelse af deres Hjemreise eller paa anden Maade Bekostning,<br />
bör Udgifterne udredes eller erstattes af vedk<strong>om</strong>mende tyske Autoritet.. Dette<br />
har <strong>og</strong>saa i et Tilfælde været praktisk erkjendt, idet deslige Udlæg i Cuxhaven<br />
strax erholdtes godtgjorte. I et andet Tilfælde, da der var Anledning til ved<br />
Dampskib herfra at hjemsende et Mandskab, s<strong>om</strong>, hvis ikke denne Leilighed<br />
benyttedes, ikke vilde kunne afsendes uden betydelig foröget Bekostning, gjorde<br />
jeg Vedk<strong>om</strong>mende i Hamburg opmærks<strong>om</strong> kerpaa, <strong>og</strong> Afhörelsen foregik da<br />
saa hurtigt, at Folkene k<strong>om</strong> afsted i rette Tid.<br />
Jeg tror forövrigt ved nærværende Leilighed at turde bemærke, at her<br />
har været adskillig Klage blandt tyske Sömænd over det Ophold <strong>og</strong> de Besvæligheder,<br />
s<strong>om</strong> paaföres dem ved Seeamterne, <strong>og</strong> jeg tillader mig at tilföie,<br />
at <strong>om</strong> end disse Mænd undertiden kunne siges at træffes haardt, kan der d<strong>og</strong><br />
blive endnu mere Grund til Beklagelser fra norske <strong>og</strong> svenske Kapitainers <strong>og</strong><br />
Mandskabers Side, naar de, efterat have været opkaldte til Söforklarings Afgivelse<br />
overensstemmende med Hamburgs Lovgivning eller den tyske <strong>Handel</strong>slov
197<br />
samt desforuden til videre Forklaring <strong>og</strong> Afhöring ifölge den nævnte tyske<br />
Lov af 1877, end yderligere ifölge de paatænkte svenske <strong>og</strong> norske Love <strong>om</strong><br />
Sdulykker skulle indkaldes til Undersögelse paa Konsulatet. Jeg tror, at det<br />
vilde være heldigt, <strong>om</strong> der i disse Love ved Siden af det almindelige Paabud<br />
<strong>om</strong> saadanne Undersögelser tillige aabnedes Adgang til at lade disse bortfalde<br />
i saadanne Lande, hvor det Stedfundne ifölge disses egen Lovgivning undergives<br />
Granskning, — forudsat at Konsulerne erhverve <strong>og</strong> til Autoritet i Hjemlandet<br />
indsende Udskrifter af Forhandlingerne. At de i det Hele vel organiserede<br />
<strong>og</strong> med praktisk Specialkundskab, saavels<strong>om</strong> juridisk Kyndighed, for det Meste<br />
godt udstyrede Seeamter i Tyskland byde ligesaa tilstrækkelig, <strong>og</strong> vel <strong>og</strong>saa<br />
bedre, Garanti for Behandlingen, s<strong>om</strong> Konsulaterne understötte,de af n<strong>og</strong>le Skibsförere,<br />
tör med Sikkerhed antages, saa meget mere, s<strong>om</strong> Konsulerne ingen<br />
Myndighed have til at indkalde Lodser eller andre Udlændinge s<strong>om</strong> Vidner.<br />
Det vilde vel <strong>og</strong>saa se n<strong>og</strong>et særegent ud, <strong>om</strong> der fra n<strong>og</strong>le Steder skal kræves<br />
en saadan Overflödighed af Undersögelser, medens der fra andre lidet eller intet<br />
i den Retning skaffes tilveie.<br />
S<strong>om</strong> et af de Spörgsmaal af praktisk Interesse, der jevnligen her soin i<br />
andre Lande debatteres i Sömandsforeninger, kan nævnes det, der beskjæftiger<br />
sig med den större eller mindre Hensigtsmæssighed af at paabyde Forpligtelse til<br />
i Söfolkenes Stifartsböger at indföre Vidnesbyrd <strong>om</strong> deres udviste Forhold. Det<br />
var nyligen fore i den nautiske Forening i Hamburg, men blev besvaret benægtende,<br />
idet man ant<strong>og</strong>, at der ikke kunde ventes n<strong>og</strong>en videre Virkning af saadanne<br />
Attester. De vare allerede for mange (man siger 30) Aar siden i Brug her,<br />
men afskaffedes.<br />
Herværende Norske <strong>og</strong> Svenske kirkelige Forholde m. in. Ved den nidkjære<br />
<strong>og</strong> duelige Pastor Hedens pludselige Död i Begyndelsen af <strong>1879</strong> lede de<br />
skandinaviske Sömmnd her et stort Tab; liges<strong>om</strong> <strong>og</strong>saa de talrige svenske <strong>og</strong><br />
norske Fattige visseligen i höi Grad have fölt Savnet. Den skandinaviske<br />
Menighed af Herboende, s<strong>om</strong> havde sluttet sig <strong>om</strong> ham, oplöstes ved hans<br />
Bortgang ; <strong>og</strong> den danske Sömandsmission, s<strong>om</strong> havde hidsendt ham <strong>og</strong> udredet<br />
den væsentligste Del af hans Lön, har ikke senere optaget Værket, vel fornemmelig<br />
fordi man her ikke tror at kunne, saaledes s<strong>om</strong> i hans Tid, udrede<br />
n<strong>og</strong>en, eller ialfald n<strong>og</strong>en betragtelig, Del af Gagen. Skandinaver, s<strong>om</strong> bekjende<br />
sig til den kristelige Religion <strong>og</strong> derhos have kirkelig Interesse, findes<br />
her i ikke betydeligt Antal ; <strong>og</strong> disse have derhos for det Meste sluttet sig til<br />
tyske Kirkesamfund.<br />
Her har i <strong>1879</strong> dannet sig i Forstaden St Pauli et Selskab til Understöttelse<br />
af trængende Skandinaver ; men det virker kun med ringe Midler.<br />
Det samme maa siges <strong>om</strong> det herværende skandinaviske Selskabs Understöttelsesfond,<br />
hvilket d<strong>og</strong> i en Række af Aar har hjulpet ret mange nödlidende<br />
Svenske <strong>og</strong> Norske. Dette er saameget mere amerkjendelsesværdigt, s<strong>om</strong> Selskabets<br />
norske <strong>og</strong> svenske Medlemmer ere ganske faa <strong>og</strong> saaledes danne en næsten<br />
forsvindende Minoritet inden samme.<br />
Af dette Konsulat ydedes i det forlöbne Aar n<strong>og</strong>en Understöttelse, for-<br />
. uden til Sönawnd s<strong>om</strong> ovenfor anfört, til 21 Svenske <strong>og</strong> 3 Norske ; i hvilke<br />
Tal ikke er medregnet Hustruer <strong>og</strong> Börn, hvor saadanne medfulgte dem, der<br />
understöttedes, <strong>og</strong> ikke heller Saadanne s<strong>om</strong> kun bleve hjulpne ved Subskriptioner<br />
eller ad anden privat Vei, uden at Henvendelse til offentlig Myndighed<br />
i Sverige eller Norge derved er foranlediget.<br />
I <strong>Aaret</strong> 1870, da er stort Antal svenske Tjenestefolk sögte Anbringelse<br />
her, blev af Hamburgs Politimyndighed opstillet den Fordring, at de ved An-
198<br />
k<strong>om</strong>sten skulde deponere et Belöb Mænd 18 <strong>og</strong> Kvinder 36 Mark — i<br />
Politikassen ; hvilke Penge igjen skulde tilbagegives dem, naar de igjen reiste<br />
herfra. Ikke alene er den Grund, s<strong>om</strong> saaledes for ti Aar siden bevirkede<br />
denne Bek,emmelse, senere vedblivende funden at være forhaanden men det<br />
indtraf <strong>og</strong>saa, at saadan Deponeren s<strong>om</strong> anfört fordredes af adskillige Andre end<br />
Tjenestefolk. Jeg henvendte mig derfor i sidstleden September Manned til den<br />
nævnte Autoritet; <strong>og</strong> efter det da modtagne Svar, saavels<strong>om</strong> senere stedfundne<br />
Forespörgsler, antager jeg, at Saadant senere ikke er skeet.<br />
San D<strong>om</strong>ingo.<br />
San D<strong>om</strong>ingo den 16 februari 1880.<br />
Munch Itmder.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena-)<br />
Exporten fran hufvudstationen verkstäldes med 71 fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
27,754 tons drägtighet. Af mah<strong>og</strong>ni utfördes 348,800 fot, af gafacträ 3,259,600<br />
skalp., af kampeschträ 2,440,000 skalp., socker 5,922,000 skalp., kaffe 544,860<br />
skalp. Sammanlagda värdet af utförseln beräknas till doll. 390,200.<br />
Införseln verkstäldes med 135 fartyg <strong>om</strong> 60,050 tons, och beräknades<br />
värdet af de införda varorna till doll, 626,200, utvisande en icke obetydlig<br />
stegring mot foregående år. Införseln af b<strong>om</strong>ullsvaror frail Nordamerikas förenta<br />
stater befinner sig i fortgaende tillväxt.<br />
Fran Porto Plata egde exporten rum med 62 fartyg, och beräknades värdet<br />
till doll. 608,512. Af tobak utfördes 5,815,578 skalp., mah<strong>og</strong>ny 281,852<br />
fot, kaffe 833,069 skalp. Till följd af den ökade tullen pa tobak i Tyskland<br />
har man mast börja att egna större <strong>om</strong>sorg at denna varas inpackning samt att<br />
söka aflägsna alla de delar, s<strong>om</strong> hafva mindre eller intet värde.<br />
InfOrseln till Porto Plata egde rum i 122 fartyg <strong>om</strong> sammanlagdt 4,536<br />
tons, och beräknades värdet till doll. 606,511.<br />
D. Coën.
1 99<br />
Den Argentinske Republik.<br />
Buenos Ayres den 17 Februar 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
De Forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet fremgaar af folgende Oversigt:<br />
•<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 1 svensk Fartöi dr. 85 Tons,<br />
» » » » Udlandet » » 11 svenske »<br />
» 3,579 »<br />
» i Ballast 1 svensk » » 304 »<br />
Fra " » afgik til » med Ladning 3 svenske » » 1,150 »<br />
» » i Ballast 10 » » » 2,872 »<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra Norge med Ladning 3 norske » » 931 »<br />
» » ) Udlandet » » 33 » » 167 Lvester <strong>og</strong> 9,117<br />
» » » » » i Ballast 8 » » 161 >, » 2,137 »<br />
Fra » afgik til » med Ladning 18 » » 161 » » 5,236<br />
)) » )) )) )) i Ballast 20 » » 328 )) )) 5,028 »<br />
I ovenstaaende Tabeller er ikke i Lighed med under foregaaende Aar indbefattet<br />
de til Montevideo ank<strong>om</strong>ne Fartöier, da der sammesteds er bleven oprettet<br />
et uafhængigt Konsulat for Republiken Uruguay.<br />
Den eneste Havn inden Distriktet, hvor for Nærværende Vicekonsul er<br />
ansat, er Rosario, hvilken under foregaaende Aar ikke har været besögt af<br />
n<strong>og</strong>et svensk Fartöi, men derimod af 7 norske, der alle ere afgaaede med<br />
Ladning til udenrigske Steder.<br />
Til Buenos Ayres Havn ank<strong>om</strong>:<br />
Svenske Fartöier: Norske Fartöier:<br />
<strong>1879</strong>: 13 dr. 3,970 Tons. 37 dr. 10,586 Tons <strong>og</strong> 167 K. L.<br />
1878: 18 » 5,983 D 23 D 4 552 » 955V2 »<br />
1877: 16 » 5,642 » 32 » 5,390 » 2,850 »<br />
De Forenede Rigers Skibsfart paa denne Havn har saaledes, trods de<br />
yderst ugunstige Konjunkturer, været af större Betydning end i 1878, <strong>og</strong> <strong>om</strong>trent<br />
ligestillet med den under 1877 stedfundne.<br />
De optjente Fragter have for de svenske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>mende belöbet<br />
sig til for Indgaaende ct 6,900 <strong>og</strong> for Udgaaende t, 1,640, <strong>og</strong> for de norske<br />
for Indgaaende L 19,016 <strong>og</strong> for Udgaaende L 5,530.<br />
Direkte fra Sverige ank<strong>om</strong> Skonnert Oscar, dr. 85V, Reg. Tons, medhavende<br />
en Ladning Planker, hövlede Bord, Tjære <strong>og</strong> Beg, hvilke Artikler<br />
ifölge Förernes Udsagn afsattes til lidet lönnende Priser. Skonnerten solgtes<br />
til en hærværende Lægtermand for P. F. 6,400.<br />
Fra Norge ank<strong>om</strong>:<br />
Skib Concordia med 133 P. Std hövlede Bord <strong>og</strong> 240 Spirer<br />
D Mathilde D 162 D<br />
G-<strong>og</strong>la D 173 D » 353 »<br />
Ladningerne med de tvende förstnævnte Fartöier bleve solgte til respektive<br />
P. F. 46 <strong>og</strong> 46V, Guld pr 1,000 sup. Fod disp., medens den sistneevnte endnu<br />
ikke har fundet Kjöber, <strong>og</strong> tilfölge deraf er bleven lagret.
Huder<br />
Saltede Törre<br />
Oxe Kol Heste 10xe & KoHeste<br />
Faare-<br />
Talg Haar Uld skind<br />
Mais Hvede Mel Kjöd<br />
Piber Kasser Baller Baller Baller Sække Sække Sække Qvintal<br />
pr Dampskib:<br />
Sejlskib:<br />
378,644 130,257<br />
128,350 27,474<br />
637,261 9,358<br />
686,517 20,755<br />
6,804<br />
25,219<br />
3,513<br />
2,292<br />
2,251 174,163<br />
1,473 34,944<br />
51,655 250,954<br />
2,870 136,011<br />
164,104<br />
1,689<br />
26,481<br />
49,303 284,962<br />
32,021 Total 1878-<strong>1879</strong> 506,994 157,731 1,327,738 30,113 5,850<br />
1877-1878 489,304 192,998 1,284.815 18,514 38,778 26,068<br />
1876-1877 555,202 204,290 1,435,704 24,161 50,668 26,460<br />
3,724 209,107<br />
2,821 216,147<br />
2,641 230,654<br />
54,525<br />
62,162<br />
61,499<br />
386,965 165,793 75,784 284,962<br />
272,903<br />
235,626<br />
pr Dampskib<br />
Huder<br />
sh. sh. sh.<br />
Januar 35 60 30<br />
Februar 40 - 40<br />
Marts 35 60 20<br />
April ...- 35 60 20<br />
Mai 35 50 20<br />
Juni 30 50 20<br />
Juli 30 40 15<br />
August 30 50 15<br />
September 30 50 20<br />
Oktober - 35 60 35<br />
November 45 - 40<br />
December 45 70 40<br />
Til England<br />
',11<br />
sh,<br />
25<br />
pr Sejlskib<br />
25<br />
25<br />
17,6<br />
17,6<br />
20<br />
sh.<br />
15<br />
15<br />
15<br />
15<br />
15<br />
15<br />
15<br />
sh.<br />
25<br />
25<br />
25<br />
25<br />
22,6<br />
22,6<br />
22,6<br />
15 25<br />
Til Antwerpen Til Havre<br />
pr Dampskib pr Sejlskib pr Dampskib<br />
Huder<br />
ce<br />
c:<br />
200<br />
Til Hovedstationen ank<strong>om</strong> fra udenrigske Havne under fremmed Flag:<br />
<strong>1879</strong>: 228 Dampskibe dr. 339,368 Tons <strong>og</strong> 485 Seilskibe dr. 205,612 Tons 544,980 Tons,<br />
1878: 214 » 362,542 » 422 » » 181,714 » = 544,256 »<br />
1877: 248 » 357,908 » 492 » » 211,029 » 568,953 »<br />
Af de under <strong>Aaret</strong>s Löb ank<strong>om</strong>me Dampskibe ere alle afgaaede herfra<br />
med Ladning. De Kvantaer, der ere blevne afskibede pr Damp- samt pr Seilskib,<br />
freragaar af folgende Opgave over Exporten:<br />
Af nedenstaaende Tabel over <strong>Aaret</strong>s Fragtnoteringer vil bemærkes, at disse<br />
have holdt sig yderst lave selv under den travleste Skibningsperiode.<br />
Da de i fast Route satte Dampskibe tilbyde tilstrækkelig Tonnage for den<br />
stedfindende Export, blive lönnende Fragter stadig vanskeligere at erholde for<br />
Sejlskibe.<br />
Ikke alene for Uld, men <strong>og</strong>saa for saltede Huder <strong>og</strong> Talg, gives Dampskibene<br />
Fortrinet til Folge af den ringe Fragtforskjel, <strong>og</strong> de fleste af vore<br />
Fartöier maa derfor afgaa til Steder i Floderne, hvorfra der vistnok betales 5<br />
til 10 sh, höiere Fragt, men hvad der d<strong>og</strong> i sin Almindelighed ikke ansees for<br />
saa lönnende til Folge af den lange Tid, der medgaar for Op- <strong>og</strong> Nedseilingen.<br />
u.<br />
Huder<br />
;2.<br />
u.<br />
C:<br />
ci<br />
u.<br />
Huder<br />
sb. sb. sh. sh. sh. sh. sh. Fr. Fr. Fr<br />
35 60 30 25 40 15 25 40 75 35<br />
40 60 40 15 25 40 35<br />
35 60 20 25 12,6 25 40 60 15<br />
35 60 15-17,6 25 10-12,6 25 40 50 20<br />
35 50 15 15 10 17,6 35 50 15-17 1/2<br />
35 50 15-20 17,s 10-12,6 17,6 30 50 17 1/2<br />
30 40 15 20 10 17,6 30 45 15<br />
30 50 15 35 45 15<br />
30 50 20 35 45 20<br />
35 60 35 70 35<br />
45 60 40 30 15 25 60 40<br />
45 70 40 25 35 15 25 45 70 40<br />
I Konsultatets Indberetning for forrige Aar <strong>om</strong>taltes, at Floden Riachuelo<br />
gjennem Opmudring var bleven tilgjængelig for Fartöier med indtil 13 Fods<br />
Dybgaaende. Denne Dybde er nu bleven foröget med ca 2 Fod. Næsten alle<br />
u.<br />
cr,<br />
ci<br />
u.
201<br />
de fra England med Kul ank<strong>om</strong>ne Fartöier have losset i Boca eller Riachuelo,<br />
<strong>og</strong> enkelte have <strong>og</strong>saa indtaget Ladning sammesteds til 2 sh. 6 d. höiere Fragt<br />
end hvad der betaltes paa Rheden.<br />
I de tidligere etablerede Afgifter er der ikke bleven foretaget n<strong>og</strong>en Forandring.<br />
Da imidlertid de fleste Lastemodtagere nu ere i Besiddelse af egne<br />
Moloer, bortfalde s<strong>om</strong> oftest den for disse forhen erlagte Betaling. For imidlertid<br />
at undgaa mulige Tvistigheder bör der i de for Boca eller Riachuelo afsluttede<br />
Certepartier indföres at »Wharfcharges» er for Konsignatærnes Regning.<br />
Forskjellige Forviklinger ere fremk<strong>om</strong>ne ved at Fartöierne ikke have kunnet<br />
naa op til de angivne Lossepladse i Riachuelo. Lignende Vanskeligheder ville<br />
bortfalde, saasnart de Opmudringer, der stadig fortsættes, blive mere fremskredne.<br />
Det vil imidlertid ikke være overflödigt, <strong>om</strong> Certepartierne indeholdt<br />
Bestemmelse angaaende Lastemodtagernes Forpligtelse til at lette Fartöierne,<br />
naar dette gjöres nödvendigt, samt <strong>om</strong> Liggedagenes Begyndelse.<br />
Fartöier bestemte for Buenos Ayres have hidtil maattet erlægge Afgifter<br />
for Fyrene paa den Orientalske Kyst.. Inddrivelsen af disse Afgifter er nu<br />
ophört, <strong>og</strong> Fartöier, der ank<strong>om</strong>me direkte uden at anlöbe Montevideo, have kun<br />
at betale 6 ct. pr Registerton for argentinske Fyre.<br />
Kurserne noteredes under <strong>Aaret</strong>s Löb s<strong>om</strong> fölger:<br />
iste Qvartal. 2det Quartal. 3die Qvartal. 4de Qvartal.<br />
London 491/4-5014 d. 49-49 1/2 d. 48 7/8-49 1/8 d. 48 74-49 54 4.<br />
Paris 5,18-5,30 5,14-5,21 5,12-5,16 5,14-5,28<br />
P. F Guld= P. mic 31,70-33,25 32-32,50 32,15-32,40 31,85-32,15<br />
Det forlöbne Aar har for den argentinske Republiks Vedk<strong>om</strong>mende været<br />
særlig gunstig, <strong>og</strong> Landets Velstand har tiltaget i en höi Grad. Hertil har<br />
bidraget ikke alene de gunstige Priser, s<strong>om</strong> dets Produkter have opnaaet paa<br />
Konsumtionsmarkederne, men <strong>og</strong>saa den betydelige Fortjenste, s<strong>om</strong> saavel Feedriften<br />
s<strong>om</strong> Agerbruget har afgivet.<br />
Hidtil har *Agerbruget været af ringe Betydning, <strong>og</strong> Gröden har aldrig<br />
været tilstrækkelig til Landets Behov. I 1875 indförtes der saaledes Korn <strong>og</strong><br />
Mel til en Værdi af 2 Millioner pesos fuertes. Indförselen er imidlertid<br />
gradvis aftaget indtil dot forlöbne Aar, da Produktionen var saa rigelig, at der<br />
af Hvede alene blev exporteret ca 30,000 Tons. Betydelige Kvantaer af Mel,<br />
Klid, Mais <strong>og</strong> Erter ere <strong>og</strong>saa blevne afskibede fra Republikens forskjellige<br />
Havne, <strong>og</strong> Alt tyder hen paa, at Udskibningen af Kornvarer snart vil henhöre<br />
til Landets vigtigere Indtægtskilder. Kultivationen af Vin, Tobak <strong>og</strong> Sukkerrör<br />
have <strong>og</strong>saa faaet et betydeligt Opsving, <strong>og</strong> Industrien har gjort store Fremskridt.<br />
Til sammes Udvikling er der af den herværende Industriforening bleven<br />
organiseret en kontinental Udstilling, der skal aabnes i September d. A. <strong>og</strong><br />
hvortil de forskjellige Lande i Sydamerika ere blevne indbudne.<br />
Den mod Indianerne i Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> foretagne Expedition har<br />
havt de gunstigste Resultater, idet disse ere blevne fordrevne sydenfor Rio Negro,<br />
hvilken Flod, der strækker sig lige fra Havet til Foden af Andesbjergene,<br />
danner en naturlig BarKiere, der vil forhindre Indianerne fra at foretage yderligere<br />
Indfald. Foruden andre Fordele, der derved er opnaaet, er der <strong>og</strong>saa<br />
bleven aabnet for Fædrift nye <strong>og</strong> frugtbare Terrainer, der <strong>om</strong>fatter ca 7,000<br />
norske Kvadratmile, <strong>og</strong> hvoraf allerede Halvparten ere gaaede over i private<br />
Personers Besiddelse.<br />
Immigrationen, hvoraf Landets Udvikling i saa höi Grad afhænger, har<br />
været betydeligere end n<strong>og</strong>ensinde, . naar undtages Aar 1874. Emigranternes<br />
Antal opgives til 50,200, hvoraf den större Del have været Italienere. De
202 .<br />
sees alle med Lethed at haie fundet Beskjæftigelse, i det Flertallet ere blevne<br />
fordelte mellem de for Agerbrug anlagte Kolonier.<br />
Det finantsielle Aar er tilfölge af den tiltagende <strong>Handel</strong> bleven afsluttet<br />
med et Overskud af 2 Millioner Dollars over Budgettet, <strong>og</strong> Finantsministeren<br />
har sat et lignende Overskud i Udsigt for det k<strong>om</strong>mende.<br />
Det nu paabegyndte Aar synes imidlertid ikke at ville svare til de Forventninger,<br />
hvortil Landets Fremskridt under det afsluttede havde givet grundet<br />
Haab.<br />
De ugunstige Udsigter for Kornhösten i flere af Kolonierne bidrager mindre<br />
hertil end det nu for Dören staende Præsidentvalg.<br />
Den politiske Exaltation, der sædvanlig ledsager en saadan Begivenhed,<br />
gjr sig iaar gjældende i en stærkere Grad <strong>og</strong> i et större Omfang end vel<br />
n<strong>og</strong>ensinde har været Tilfælde. Medens den officielle Kandidat G-eneral Roca<br />
understöttes af Nationalregjeringen, Armen <strong>og</strong> de fleste indre Provindser, har<br />
det mitristiske Parties Kandidat Gouvernör Tejedor under forskjellige Paaskud<br />
ladet henimod 5,000 af Provindsens yngre Mænd bevæbne, <strong>og</strong> forsöger nu<br />
med denne Styrke at paavirke Valgene.<br />
Det er en Selvfölge, at alle de arbitraire Skridt, hvortil Partistridigheder<br />
give Foranledning, virke svækkende paa Landets <strong>Handel</strong> <strong>og</strong> Industri, saameget<br />
mere s<strong>om</strong> det er en almindelig næret Frygt, at Præsidentvalget ikke vil foregaa<br />
uden Uroligheder af en alvorlig Karakter.<br />
S. And. Christophersen.<br />
Amerikas Förenta Stater.<br />
San Francisco den 28 februari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistrikt et år <strong>1879</strong> framgår af folande<br />
öfversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong> med last Iran utrikes ort 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 572 tons,<br />
Fran » afgick » till<br />
572<br />
Till » ank<strong>om</strong> » fran 2 0 norska 0 1,648<br />
4 » 4,113 0<br />
Fran<br />
»<br />
»<br />
i barlast »<br />
med last till<br />
7 » 6,907<br />
Således ank<strong>om</strong>mo under året ett svenskt och två norska fartyg med last,<br />
införtjenande en bruttofrakt af 10,156 dollars, samt fyra norska fartyg i barlast,<br />
totaldrägtigheten af dessa fartyg utgjorde 7,479 register tons; alla dessa<br />
fartyg tillika med det i Portland Oregon sedan 1878 qvarliggande afgingo under<br />
årets lopp till Europa med hvetelaster, intjenande en sammanlagd bruttofrakt<br />
af R., 25,803. 7. 0.<br />
Hirstädes rymde frill svenska och norska fartyg 16 man, afmönstrades 11<br />
och påmönstrades 24 man, i Portland Oregon rymde 1 man.
203<br />
Under året uppburna konsulatafgifter från svenska och norska fartyg m<strong>om</strong><br />
distriktet belöpte sig till kronor 398,63.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatets försorg inkasserades och öfversandes till Sverige och<br />
Norge under året arfsmedel till ett belopp af kronor 21,499,14.<br />
Af svenska och norska varor hafva i marknaden, likas<strong>om</strong> under 1878,<br />
vant synliga • mindre partier af jern, stål, Odra och tandstickor samt norskt öl.<br />
Harvarande hamn besöktes af fartyg tillhörande följande nationer: arnerikanska<br />
373, britiska 143, tyska 16, franska 11, bolivianska 9, havaiianska 7,<br />
svenska och norska 6, mexikauska 5, nicaraguanska 3 samt af andra nationer 18.<br />
Således ank<strong>om</strong>mo 591 fartyg med en sammanlagd dragtighet af 654,421<br />
registertons, under året afgingo harifrån 654 fartyg med en sammanlagd dragtighet<br />
af 767,513 registertons.<br />
Fraktnoteringar under året voro till Liverpool:<br />
i Januari från 1. 11. 6. till 4" 1. 17. 6. i Juli frail 4" 2. till 2. 7. 6<br />
• Februari » » 1. 12. 6. » i) 2. » Augusti » » 2. 2. 6. i) » 2. 7. 6.<br />
» Mars » 2. » » 2. 7. 6. » September » » 2. 2. 6. » » 3.<br />
» April 2. 2. 6. » » 2. 10. » Oktober » » 2. 17. 6. » » 3. 5.<br />
» Maj i») 1. 19. » 2. 2. 6. » November » 3. » 0 3. 7. 6.<br />
» Juni » 2. 2. 5. • » December )) » 2. 17. 6. » » 3. 7. 6.<br />
Hamntaxan hålles fortfarande lika med 1878.<br />
Sjöfarten från San Francisco hamn framgår af följande tabell:<br />
Ur anlande från<br />
Storbritannien 39 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 50,594 tons,<br />
Frankrike 7 » » » 3,659 »<br />
Tyskland 4 » » D 2,673 »<br />
Chili 1 » D D 126 »<br />
Kina 45 » D D 107,487 D<br />
Japan 15 » » » 17,681 D<br />
Manilla 2 D D » 1,188 »<br />
Ostindien ___ ____ 10 » » D 14,100 1)<br />
Ryska Asien 8 » » » 1,676 »<br />
Stilla Hafsöarne 94 » » D 31,765 »<br />
Britiska Columbia 138 D D D 175,358 D<br />
Central-Amerika 10 » » » 2,825 »<br />
Panama _---___ 32 p » » 74,666 »<br />
Mexiko38 » » D 17,050 D<br />
Societyöarne __ _________ 22 » » » 3,933 D<br />
Sardinien 1 » » D 867 »<br />
Peru 21 » D D 19,453 »<br />
Nya Zeeland 12 » P D 14,583 »<br />
Brasilien 6 » » D 9,358 D<br />
Ostra Staterna ____ __ 51 D D » 81,532 P<br />
Hvalfiskfångst etc. 49 D » D 8,594 »<br />
Australien och Nya Syd-Wales 85 » D » 119,633 »<br />
Summa 690 » D D 758,801 »<br />
Kustfarare 2,912 D D D 854,930 D<br />
Tillsammans 3,602 D D D 1,613,731 D
härifrån afgingo till<br />
204<br />
Storbritannien ___________ ...... 333 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 317,694 tons,<br />
Societyöarne 22 D » D 3,817 »<br />
Peru 20 » » » 11,548 »<br />
Chili 1 » » D 591 »<br />
Ryska Asien 8 » D D 1,778 »<br />
Kina 21 » » » 80,266 D<br />
Britiska Columbia .._9 10 » » D 139,208 D<br />
Belgien 6 )1 » D 9,385 D<br />
Tyskland ...... ........ _ __ ___ 1 » » » 534 D<br />
Frankrike 22 » » D 24,911 »<br />
Mexiko 45 » » » 18,462 »<br />
Central-Amerika 14 D » » 4,910 D<br />
Stilla Hafsöarne 92 » » D 25,994 D<br />
Panama $ 3 D D D 75,212 »<br />
Nya Zeeland 1 » » » 364 D<br />
Goda Hoppsudden....... ___ 2 D » D 801 D<br />
Ecuador 1 D » » 181 D<br />
Ostra Staterna1 3 D » D 15,499 D<br />
Hvalfiskfångst etc.__ ..... ________ 56 D D » 8,541 D<br />
Australien och Nya Syd-Wales__ 36 D » D 44,503 »<br />
Summa 726 » D D 784,149 »<br />
Kustfarare 2,898 » » » 86,131 »<br />
Tillsammans 3,624 D D D 1,645,280 D<br />
Under året bygdes på Pacifickusten 33 fartyg af olika slag med en sammanlagd<br />
drägtighet af 9,256 registertons.<br />
Införseln af utlandska varor uppgick till 32,924,279 dollars.<br />
Utförseln D D D 31,395,174 D<br />
D D inhemska D D 29,521,833<br />
Totalutförseln utgjorde således ett varde af 60,917,007 D<br />
Produktionen af guld och silfver i stater och territorier vester <strong>om</strong> Missourifloden<br />
under året utgjorde:<br />
för Kalifornien .18,190,973 dollars,<br />
D Nevada 21,997,714 »<br />
D Oregon ___ ............... 1,037,961 »<br />
D Idaho 2,001,300 »<br />
D Montana 3,629,020 D<br />
» Washington 85,336<br />
D Utah 5,468,879 »<br />
D Colorado 14,413,515<br />
D Nya Mexiko 622,800<br />
» Dakota 2,081,300<br />
D Arizona 1,942„403 D<br />
Tillsammans ett varde af 71,551,201 dollars.<br />
Produktionen af ofvannämnde metaller sedan 1848 till den 1 Januari<br />
innevarande dr har vant 2,068,665,000 dollars, af guld producerade Pacific-
205<br />
kusten under donna tid 1,622,040,000 dollars, och af silfver inberaknadt stater<br />
och territorier vester <strong>om</strong> Missourifloden under samma tid 446,625,000 dollars.<br />
Uti harvarande myntafdelning praglades under året 38,065,750 dollars,<br />
och var utförseln från harvarande skattkammare<br />
Newyork<br />
Central-Amerika<br />
Sandwichsöarne<br />
Japan<br />
Kina<br />
Tyskland_ ...... ..... ---<br />
Panama<br />
Storbritannien<br />
15,958,708,55 dollars,<br />
214,254,96<br />
168,070<br />
1,286,13<br />
9,170,460,60<br />
585,496,71<br />
2,867,50<br />
66,850<br />
Tillsammans en utförsel af 26,167,994,45 dollars.<br />
1.111produktionen i Kalifornien uppgick till 46,903,360 pund,<br />
Fran Oregon anlande 6,986,195 »<br />
» utrikes orter » 160,000 •»<br />
Utförseln på jernvag var 38,107,500 D<br />
D sjöledes » 12,784,438 D<br />
sammanlagda utförseln af denna vara uppgick till ett varde af 9,000,000 dollars;<br />
behållningen vid innevarande ars början utgjorde <strong>om</strong>kring 300,000 pund; prisen<br />
hafva vant från 12 till 30 cents per pund.<br />
Af stenkol anlande till San Francisco under året:<br />
från Australien 77,522<br />
Storbritannien 31,911<br />
Van Couver-öarne_____ 160,142<br />
Antracite 21,982<br />
Cumberland ...... ...... 1,777<br />
Coos Bay 43,197<br />
Mount Diablo ............. 134,739<br />
Seattle 135,012<br />
tons,<br />
Tillsammans 606,282 tons.<br />
kolprisen hafva varierat mellan 7 och 9 doll. pr ton.<br />
Af inlagd lax anlande till San Francisco 342,737 Molt; uförseln var till<br />
Australien 16,644 lador varderade till 78,949 dollars,<br />
Honolulu 5,258 »<br />
31,935 »<br />
Tahiti ...... 724 »<br />
3,685 »<br />
Central-Amerika 593 D<br />
3,084 D<br />
599 Panama 113 »<br />
»<br />
Storbritannien 59,796<br />
279,304 D<br />
Nya Zeeland 6,580 »<br />
34,195<br />
Newyork 40,403<br />
208,240 »<br />
Andra lander 4,467 »<br />
21,267 D<br />
Tillsammans 134,578 lador varderade till 661,258 dollars.<br />
Vinodlingen afkastade för Kalifornien 3,336,413 gallons och för de. öfriga,<br />
Pacificstaterna 28,195 gallons. Konjakstillverkningen var i Kalifornien 93,380<br />
.gallons och för de öfriga Pacificstaterna 126 gallons.
206<br />
Utförseln var till<br />
Newyork 1,359,470 gallons värderade till 723,186 dollars,<br />
Central-Amerika 5,740 D D 8,991 D<br />
Britiska Columbien _ ...... __ 111 » D 322 D<br />
Mexiko 9,199 D D 7,583 »<br />
Japan 3,415 D D 4,766 »<br />
Honolulu 2,050 » D 1,614 D<br />
Tyskland etc.__ ...... _____ ___ 3,326 D D 3,483 D<br />
Panama 138 » » 655 D<br />
Kina 25 » D 214 »<br />
Andra 'finder ____ ..... _______ 5,295 D » 4,630 »<br />
Tillsammans en utförsel af. 1,388,769 gallons värderade till 755,444 dollars.<br />
Af humle uskeppades:<br />
till Australien 18,150 pund,<br />
» Nya Zeeland 25,188 D<br />
• Storbritannien. 38,093<br />
» Andra länder 52,534 D<br />
derade till 20,139 dollars.<br />
Tillsam'mans en utförsel af 133,965 pund vär-<br />
Af timmer ank<strong>om</strong>mo hit 227,643,214 fot, utförseln utgjorde 16,501,075,<br />
fot värderade till 316,485 dollars.<br />
Qvicksilfverproduk-tionen var 70,901 flaskor, hvaraf utfördes:<br />
till Mexiko_ 10,774 flaskor värderade till 309,268 dollars,<br />
» Nya Zeeland71 D D 2,127 »<br />
D Kina 36,696 D D 1,073,663 »<br />
D Japan ____ ......... -- 777 » » 22,802 D<br />
D Central-Amerika ___ _____ 105 » D 2,985 D<br />
D Australien ....... 9 80 3) 1) 31,077 D<br />
» Britiska Columbien ____ 14 » » 411 »<br />
•» Syd-A.merika ......... _ ..... 2,262 .» » 65,296 »<br />
D Java 1 » » 31 D<br />
» Newyork ...... --- 500 » D 13,196 D<br />
Tillsammans 52,180 flaskor värderade till 1,520,856 dollars.<br />
Fruktskörden uppgick till <strong>om</strong>kring samma värde s<strong>om</strong> under 1878 eller till<br />
3,500,000 dollars.<br />
Det förflutna året var s<strong>om</strong> det foregående gynsamt för spanmålsproduktionen,<br />
hveteafkastningen var öfvermåttan god, och utförde Kalifornien 540,000 tons.<br />
Utskeppningen af hvete var 10,540,197 centrals till ett värde af 19,258,457<br />
dollars, vid årets slut qvarhigo efter de tillförlitligaste uppgifter 220,000 tons,<br />
det myckna regnet <strong>1879</strong>-80 förebådar att det nu ingångna året vill frambringa<br />
en ännu större skörd af denna så vigtiga vara.<br />
Mjölutskeppningen var 511,600 tunnor till ett värde af 2,586,486 dollars,<br />
en liten ökning mot 1878.<br />
Nederbörden 1878-<strong>1879</strong> var 23 turn under tillsammans 64 dagar.<br />
Staten Oregon och territoriet Washington tillväxa i riked<strong>om</strong> och folkmängd,,<br />
emigrationen via San Francisco till dessa platser har vant ganska betydlig allt<br />
sedan våren 1875, och förutses blifva finnu större i framtiden, Oregon hade
207<br />
80,000 innevånare år 1868, nuvarande folkmängden är uppskattad till 160,000.<br />
Årliga utförseln af hvete har stigit till 125,000 tons. och sker numera direkt<br />
till Europa, den 1 Jauuari innevarande år qvarlAgo för utförsel 75,000 tons.<br />
Befolkningen på Pacifickusten uppgår till <strong>om</strong>kring 1,650,000 personer,<br />
en minskning mot 1878 af 30,000; Kaliforniens befolkning utgjorde <strong>om</strong>kring<br />
1,000,000 personer, en ökning fir staten mot 1878 af 28,233, befolkningen i<br />
San Francisco utgjorde <strong>om</strong>kring 310,000 personer, en min skning mot 1878 af<br />
8,000; denna minskning uti innevånarnes antal har i staden harleder sig från<br />
<strong>om</strong>öjligheten att erhålla arbete samt den med fördubblad ifver pågående arbetareagitationen.<br />
Helsotillståndet m<strong>om</strong> distriktet har vant godt.<br />
Aug. Berggren.<br />
Britiska riket.<br />
Akyab (provinsen Aracan) den 13 mars 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Til distriktet ank<strong>om</strong>mo under år <strong>1879</strong> 5 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
2,689 tons i barlast från utrikes ort, och afgingo samma fartyg med last till<br />
utrikes ort. Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo likaledes 5 <strong>om</strong> 2,075 tons och 1,409.<br />
laster i barlast från utrikes ort, och afgingo afven samtliga dessa med last till<br />
utrikes ort.<br />
Med de svenska fartygen utfördes 3,775 tons ris och med de norska<br />
6,522 tons. År 1878 utgjorde risutförseln med 7 svenska fartyg, 6,760 tons<br />
och med 6 norska 7,499 tons.<br />
Priset på paddy var vid årets Wirjan 40 rupier pr 100 korgar, hvilket<br />
efter en kurs 1 sh. 8 d. ar lika med 5 sh. 7 d. pr cwt. fritt <strong>om</strong>bord senare<br />
steg priset till 54 rupier eller 7 sh. 1 s/4 d. pr cwt. fritt <strong>om</strong>bord.<br />
Frakterna vexlade i början mellan I, 1. 15 sh. och L 2, men langre<br />
fram, då prisen pit paddy step, betaltes ej mer an ct 1. 15 sh.; fartyg, s<strong>om</strong><br />
befraktats i Europa, erhöllo från k 2. 5 sh. anda till 1, 3. 5. sh.<br />
Ingen direkt handelsförbindelse egde under året rum mellan de Förenade<br />
rikena och distriktet.<br />
G. Ruckert.<br />
Nassau (Baharnaöarne) den 4 februari 1880.<br />
[(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium )<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo år <strong>1879</strong> från utrikes ort 2 <strong>om</strong> 766 tons.,<br />
båda i barlast, och af norska 1 likaledes i barlast; alla tre dessa fartyg afgingo<br />
med last till utrikes ort. Ingen direkt handelsförbindelse egde under<br />
året rum mellan de Förenade rikena och distriktet.<br />
S. O. Johnsson.
208 •<br />
Port of Spain (Triuidad) den 27 februari 1880).<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo under år <strong>1879</strong> från utrikes ort 3 svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> tillsammans 1,139 tons i barlast, och afgingo samtliga dessa fartyg med<br />
last likaledes till utrikes ort.<br />
L. Schoener.<br />
Port Adelaide (södra Australien) den 31 januari 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium)<br />
Under år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>mo till distriktet 11 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
6,799 tons med last och 2 <strong>om</strong> 544 tons i barlast; af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo<br />
6 <strong>om</strong> 2,566 tons med last och 3 <strong>om</strong> 1,299 tons i barlast. Af dessa fartyg<br />
afgingo 6 svenska <strong>om</strong> 2,319 tons och 3 norska <strong>om</strong> 1,174 tons med last samt<br />
5 svenska <strong>om</strong> 3,141 tons och 4 norska <strong>om</strong> 1,869 tons i barlast.<br />
Utförseln uppgick år <strong>1879</strong> till ett värde af ,t 3,617,150 mot L 4,198,034<br />
år 1878; införselns värde utgjorde år <strong>1879</strong> L 4,211,652 mot L 4,281,402<br />
år 1878. Utförselns aftagande beror dels på den dåliga skörden, dels ock på<br />
kopparns och kopparmalmens fallande pris, hvilket haft till följd att flere grufvor<br />
lagts ner. <strong>Handel</strong>n har i allmänhet vant utan lif beroende ph tre efter hvarandra<br />
följande dåliga skördar. Nu äro emellertid utsigterna för skörden lofvande,<br />
och landtmännen hafva hopp att kunna få ersättning för lidna förluster.<br />
Koloniens tillstånd är på det hela taget sundt och visar i alla rigtningar tecken<br />
till växande välmaga och riked<strong>om</strong>.<br />
Trävaruhandeln har vant raft liflig,. oaktadt handeln i allmänhet vant<br />
tryckt; laster, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit från Ostersjöhamnar, hafva funnit afsättning m<strong>om</strong><br />
kolonien. Hela affären ligger i händerna på platsens köpmän, och alla försök<br />
att ph spekulation sända, ut trävaror skulle misslyckas.<br />
Koloniens folkmängd beräknas den 31 december <strong>1879</strong> till 258,787; statsink<strong>om</strong>sterna<br />
utgjorde samma dr L 1,662,498 och utgifterna L 1,847,256;<br />
koloniens hela <strong>om</strong>råde, deri inbegripet norra territoriet, utgjorde närmare 600<br />
millioner acres, hvaraf 2,200,000 acres voro odlade; jernviigarnes längd var<br />
558 engelska mil, telegraftrådarna 4,394 mil; antalet får uppskattades till nära<br />
6V 2 millioner, boskap V, million, hästar 120,000, svin 100,000. Skörden<br />
eger rum under december och januari, och saknar man ännu officiela uppgifter<br />
<strong>om</strong> densammas utfall, men man beräknar att den i medeltal borde vara 12<br />
bushels hvete pr acre, hvilket torde lemna ett öfverskott af 400,000 tons för<br />
export. Koloniens skuld utgör ct 7,908,588, hvilket belopp uteslutande an-<br />
vändts till jernvägar, telegrafer och andra offentliga arbeten; ett nytt lån på<br />
3V4 million L för utvidgande af jernvägsnätet ni. ru. är nu utbjudet på Londons<br />
börs.<br />
Fred. Wright.
London den 15 april 1880.<br />
209<br />
Britiska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium)<br />
Härtned får jag dran afgifva den i 32 och 33 N konsulsstadgan <strong>om</strong>förmälda<br />
årsberättelse.<br />
Följande siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af Sveriges skeppsfart på hela Stor-<br />
Britanien och Irland under nästlidna Ar i förhållande till 1878.<br />
Ank<strong>om</strong>nafartyg :<br />
Med last<br />
I barlast<br />
Summa<br />
Afgångna fart.:<br />
Med last<br />
I barlast<br />
Summa<br />
Skeppsfartens hela<br />
<strong>om</strong>fattning<br />
Bruttofrakter med<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg<br />
d:o med till Sverige<br />
afgångna fartyg___<br />
Summa<br />
1 879 1 8 7 8<br />
Tillökning<br />
Förminskning<br />
1:s<br />
Antal Tons Antal Tons Tons Matal Tons<br />
1,692<br />
546<br />
533,536<br />
173,311<br />
1,943<br />
549<br />
589,620<br />
182,142<br />
251<br />
3<br />
56,084<br />
8,831<br />
2,238 706,847 2,492 771,762 254 64,915<br />
1,592 481,011 1,735 502,325 143 21,314<br />
660 229,944 809 291,745 149 61,801<br />
2,252 710,955 2,544 794,070 292 83,115<br />
4,490 1,417,802 5,036 1,565,832 546 148,030<br />
_4. 443,912 Z 626,018 Z. 182,106<br />
Z.116,140 Z. 118,549 Z. 2,409<br />
Z. 560,052 Z. 744,567 I Z. 184,515<br />
Deraf . på London och vicekonsulsstationerna m<strong>om</strong> distriktet:<br />
Ankonmafartyg<br />
Med last 1,531<br />
I barlast 442<br />
Summa<br />
Afgångna fart.:<br />
Med last<br />
I barlast<br />
1,973<br />
1,412<br />
578<br />
496,276<br />
145,332<br />
1,761<br />
494<br />
2,255<br />
1,585<br />
720<br />
545,394<br />
169,443<br />
714,837<br />
470,495<br />
266,836<br />
2,305 Summa 1,990 646,392<br />
737,331<br />
Skeppsfartens hela<br />
<strong>om</strong>fattning<br />
Bruttofrakter med<br />
3,963 1,288,000 4,560 1,452,168<br />
ank<strong>om</strong>ua fartyg<br />
d:o med till Sverige<br />
afgangna fartyg-<br />
• 407,525 Z. 565,378<br />
Summa<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong><br />
Z. 109,685<br />
Z. 517,210<br />
o. .,,.!jei,fart.<br />
641,608<br />
437,198<br />
209,194<br />
Z. 112,954<br />
Z. 678,332<br />
230<br />
52<br />
282<br />
173<br />
142<br />
315<br />
597<br />
49,118<br />
24,111<br />
73,229<br />
• 33,297<br />
57,642<br />
90,939<br />
164,168<br />
Z. 157,853<br />
Z. 3,269<br />
Z. 161,122<br />
14
Ank<strong>om</strong>nafartyg:<br />
Med last<br />
I barlast<br />
Summa<br />
Afgångna fart.:<br />
Med last<br />
I barlast<br />
Summa<br />
Skeppsfartens hela<br />
<strong>om</strong>fattning<br />
Bruttofrakter med<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg<br />
afgangna d:o<br />
Summa<br />
Antal<br />
4,850<br />
1,269<br />
6,119<br />
3,001<br />
3,127<br />
1 879 1878<br />
Tons<br />
1,550,463<br />
304,967<br />
1,855,430<br />
745,174<br />
1,112,981<br />
Antal<br />
5,093<br />
1,071<br />
6,164<br />
2,845<br />
3,467<br />
Tons<br />
1,657,018<br />
251,049<br />
1,908,067<br />
661,470<br />
1,312,105<br />
6,128 1,858,155 6,312 1,973,575<br />
12,247 3,713,585 12,476<br />
3,788<br />
670<br />
• 1,752,448<br />
• 384,034<br />
3,881,642<br />
2,091,756<br />
,7; 368,268<br />
• 2,136,482 L. 2,460,024<br />
1,332,946<br />
200,348<br />
210<br />
Motsvarande uppgifter för Norge hafva följande utseende :<br />
Ank<strong>om</strong>nafartyg :<br />
Med last<br />
I barlast<br />
Summa<br />
Afgångna fart.:<br />
Med last<br />
I barlast<br />
Summa<br />
Skeppsfartens hela<br />
<strong>om</strong>fattniug<br />
Bruttofrakter med<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg<br />
afgangna d:o<br />
Summa<br />
Hela Stor-Britanien och Irland<br />
4,042<br />
601<br />
1,433,472<br />
175,929 69 24,419<br />
254 100,526<br />
4,458 1,533,294 4,643 1,609,401 185 76,107<br />
1,976 552,681 1,932 497,008 44 55,673<br />
2,485 980,249 2,841 1,173,928 356 193,679<br />
4,461 1,532,930 4,773 1,670,936 312 138,006<br />
8,919 3,066,224 9,416 3,280,337 497 214,113<br />
Z.1,536,010 Z. 1,833,041 Z. 297,031<br />
Z.299,690 Z. 288,218 Z. 11,472<br />
,4.1,835,700 ,4. 2,121,259 ,4. 285,559<br />
1:1<br />
Tillökning<br />
Tons<br />
198 53,918<br />
156 83,704<br />
15,766<br />
Deraf på London och vicekonsulsstationerna m<strong>om</strong> distriktet:<br />
och för ladda länderna tillsammans :<br />
Ank<strong>om</strong>nafartyg<br />
Med last I<br />
I barlast<br />
Summa<br />
Afgångna fart.:<br />
Mel last<br />
I barlast<br />
Summa<br />
6,542<br />
1,815<br />
2,083,999<br />
478,278<br />
7,036<br />
1,620<br />
2,246,638<br />
433,191 195 45,087<br />
Förminskning<br />
Antal Tons<br />
243 106,555<br />
4.5 52,637<br />
340 199,124<br />
184 115,420<br />
229 168,057<br />
339,308<br />
323,542<br />
494 162,639<br />
8,357 2,562,277 8,656 2,679,829 299 117,552<br />
4,593 1,226,185 4,580 1,163,795 13 62,390<br />
3,787 1,342,925 4,276 1,603,850 489 260,925<br />
8,380 2,569,110 8,856 2,767,645 476 198,535
Antal<br />
Skeppsfartens hela<br />
<strong>om</strong>fattning 16,737<br />
Bruttofrakter med •<br />
ank<strong>om</strong>na fartvgafgångna<br />
Summa<br />
Deraf på London<br />
Ankoinnafartyg:<br />
Med last 5,319<br />
I barlast 1,112<br />
Afgangna fart.•<br />
Med last<br />
barlast<br />
Summa<br />
Summa<br />
Skeppsfartens hela<br />
<strong>om</strong>fattning<br />
Bruttofrakter med<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg<br />
afgångna d:o<br />
Summa<br />
6,431<br />
3,388<br />
3,063<br />
6,451<br />
12,882<br />
Hela Stor-Britanien och Irland.<br />
1 879<br />
,4*<br />
1 878 Tillökning Förminskning<br />
Tons Antal Tons Tons Antal<br />
5,131,387 17,512 5,447,474 775<br />
2,196,360 2,717,774<br />
500,174 486 817 ‘13,357<br />
2,696,534 3,204,591<br />
och vieekonsulsstationerna in<strong>om</strong> distriktet<br />
1,829,222<br />
345,680<br />
2,174,902<br />
989,879<br />
1,189,443<br />
2,179,322<br />
4,354,224<br />
1,943,535<br />
,Z* 409,375<br />
2,352,910<br />
211<br />
5,803<br />
1,095<br />
1,978,866<br />
345,372 17 308<br />
484<br />
6,898 2,324,238 467<br />
3,517 967,503 22,376 129<br />
3,561 1,440,764 498<br />
7,078 2,408,267 627<br />
13,976 4,732,505 1,094<br />
2,398,419<br />
401,172 8,203<br />
2,799,591<br />
Tons<br />
316,087<br />
521,414<br />
508,057<br />
149,644<br />
149,336<br />
251,321<br />
228,945<br />
378,281<br />
454,884<br />
446,681<br />
Anm. Rubriken »ank<strong>om</strong>na fartyg» inbegriper endast verkligen ank<strong>om</strong>na, således leke<br />
öfverliggande från 1878 eller under årets lopp inköpta, liks<strong>om</strong> »afgångna fartyg» leke innefattar<br />
öfverliggande till innevarande år eller försålda fartyg.<br />
Af dessa siffror inhemtas, att Sveriges skeppsfart på detta general-konsulsdistrikt<br />
aftagit under nästlidna år med 117, men på, hela Stor-Britanien<br />
och Irland endast med 9 1/2under det Norges aftagit med 6 1/2,<br />
hvad särskildt Londons general-konsulsdistrikt beträffar, emot 4'/ 'X på hela<br />
landet. Förminskningen i båda ländernas skeppsfart, i det hela taget, visar sig<br />
vara 8 % på sjelfva distriktet, emot 5 3/4 ph bela landet. Trafiken med lastade<br />
fartyg, både svenska och norska, utvisar ett betydligt aftagande under<br />
alla rubriker med undantag af den s<strong>om</strong> innefattar afgångna norska fartyg, hvari<br />
en tillväxt af öfver 11 ,%; egt rum men oaktadt den beräknade summan af<br />
bruttofrakterna med afgångna norska fartyg i följd Brat' tilltagit något, visar<br />
sig dock i det hela, ph samma sätt s<strong>om</strong> under nästföregående år, att de af<br />
svenska och Dorska fartyg förtjenta bruttofrakter såväl på distriktet s<strong>om</strong> på<br />
hela landet i icke ringa mån aftagit.<br />
Enligt de af Board of Trade utgifna statistiska tabeller uppgick drägtigbeten<br />
af de med last till Stor-Britanien och Irland ank<strong>om</strong>na och derifrån afgångna<br />
lastade svenska och norska fartyg (kustfarare icke inberäknade och hvarje<br />
resa räknad för ett fartyg) till nedannämnda tontal:<br />
Svenska fartyg: <strong>1879</strong> 1878 1877<br />
tons tons tons<br />
ank<strong>om</strong>na 543,480 607,246 621,983<br />
a fgångna 496,690 525,638 469,082<br />
Summa 1,040,170 1,132,884 1,091,065.
212<br />
Kors/ca fartyg : <strong>1879</strong> 1878 1877<br />
tons tons tons<br />
ank<strong>om</strong>na 1,632,671 1,734,234 1,816,215<br />
afgångna 782,316 709,951 739,029<br />
Summa 2,414,987 2,444,185 2,555,244.<br />
Båda ländernas : 3,455,157 3,577,069 3,646,309<br />
hvilka tal bekrafta ofvan gjorda anmarkning angående skeppsfartens <strong>om</strong>fattning<br />
i förhållande till foregående år. Dessa tontal fördela sig pa olika trafikleder<br />
på satt utvisas af tabell n:r I (sid. 259). Haraf inhemtas, att det aftagande, s<strong>om</strong><br />
egt rum i tontalet af lastade svenska fartyg, harrör hufvudsakligen från minskad<br />
anvandning i trafiken emellan Stor-Britanien med Irland och Ryssland med<br />
Finland, Norge och Brasilien, samt, hvad sarskildt betraffar importen, med<br />
Sverige och Förenta Staterna. Tillvaxten i tontalet af' de med last afgångna<br />
Norska fartyg visar sig bero pa ökad anvandning i exporten harifrån till transatlantiska<br />
hamnar, Norge och Danmark, hvaremot förminskningen i de ank<strong>om</strong>na<br />
fartygens dragtighet har sin grund i ett betydligt aftagande i antalet laster<br />
från Ryssland och de Föreuade rikena.<br />
Board of Trade angifver följande tal <strong>om</strong> ångbatstrafiken, dervid, på satt<br />
feirut namnts, endast lastade fartyg men icke kustfarare dro beraknade:<br />
Sven ska an gfartyg : <strong>1879</strong> 1878 1877<br />
tons ' tons tons.<br />
ank<strong>om</strong>na 222,007 224,367 217,981<br />
afgångna 249,661 249,029 215,206<br />
Summa 471,668 473,396 433,187<br />
Kors/ca an gfartyg :<br />
ank<strong>om</strong>na 36,931 33,930 39,857<br />
afgångna 84.394 61,132 56,644<br />
Summa 121,325 95,062 96,501<br />
hvaraf synes att Sveriges ångbatsfart på Stor-Britanien och Irland hallit sig<br />
nastan oförandrad år <strong>1879</strong> i jemförelse med det nastföregåelide årets, under<br />
det Norges tilltagit i det bela med öfver 27 ejo' , de afgangna ångfartygen visande<br />
en tillökning i tontal af öfver 38 %.<br />
Skeppsfarten pa London stalde sig salunda (barlastade fartyg oberaknade):<br />
Svenska fartyg : <strong>1879</strong><br />
antal tons<br />
ank<strong>om</strong>na 366 184,817<br />
afgångna 135 79,603<br />
1878<br />
antal tons<br />
389 196,031<br />
142 81,359<br />
1877<br />
antal tons<br />
414 205,852<br />
139 79,441<br />
Summa 501 264,420 531 277,390 553 285,293<br />
Kors/ca fartyg : <strong>1879</strong> 1878 1877<br />
antal tons antal tons antal tons<br />
ank<strong>om</strong>na 1,018 470,229 1,000 461,920 1,104 520,710<br />
afgångna56 19,223 25 5,313 21 9,225<br />
Summa 1,074 489,452 1,025 467,233 1,125 529,935
213<br />
Af de 73 hamnar m<strong>om</strong> distriktet hvarest konsulstjensteman gr° anstalde,<br />
besöktes 57 af svenska och 68 af norska, men Aldeburgh, Guernsey och Scilly<br />
joke af någondera nationens fartyg. De fartyg. s<strong>om</strong> besökte Deal och Shields,<br />
lossade eller lastade icke derstades och erlade till följd deraf icke konsulatafgifter.<br />
Angående skeppsfarten på de hamnar m<strong>om</strong> distriktet, hvarest konsulstjensteman<br />
joke gro anstalde, hanvisas till tabell n:r III (sid. 262).<br />
m<strong>om</strong> distriktet hafva inköpts för svensk rakning:<br />
år <strong>1879</strong> 5 fartyg <strong>om</strong> 2,055 tons för L 5,400,<br />
mot » 1878 8 » » 3,557 D » 35,540,<br />
och fir norsk rakning:<br />
dr <strong>1879</strong> 17 fartyg <strong>om</strong> 9,613 tons fdr t. 20,375,<br />
mot » 1878 28 » » 14,109 » » 58,897,<br />
och D 1877 47 » » 26,762 » » » 134,185.<br />
De utaf svenska och norska fartyg in<strong>om</strong> distriktet erlagde konsulatafgifter<br />
uppgingo till:<br />
Svenska Norska Tillsammans<br />
London _________
214<br />
Fraktmarknaden. De rnissgynnsamma konjunkturer, hvarmed året började,<br />
hafva efterhand lemnat plats för ljusare utsigter, och de handelsberattelser, s<strong>om</strong><br />
offentliggjordes vid Arets slut, berattiga ett hopp <strong>om</strong> battre tider afven för<br />
skeppsfarten. De första kannetecken på, att en vandpunkt uppnåtts, datera<br />
sig från september månad, och den första impulsen till bandelns återupplifvande<br />
utgick från Amerika och dernast Ostindien. Otvifvelaktigt är, att första<br />
anledningen till rörelse i marknaden förskref sig från den oförmodade och<br />
ihållande förbattringen i jernhandeln. På grund af åtskilliga orsaker visade<br />
sig plötsligt i Amerika stort . behof jern, hvilket afven syntes lofva varaktighet.<br />
Innan arets utgang afskeppades ungefar 700,000 tons tackjern, jernvagsskenor<br />
m. m. Öfverförandet haraf fordrade miinga fartyg, och vår fart<br />
på Amerika skulle under sådana <strong>om</strong>standigheter, dd en <strong>om</strong> ock obetydlig utfrakt<br />
alltid ar en vasentlig hjelp under knappa förhållanden, gifvit ett oklanderligt<br />
utbyte. Olyckligtvis uppk<strong>om</strong> en störande inverkan gen<strong>om</strong> en sammanslutning<br />
bland spekulatörer och kornhandlarne i Amerika, bvars andamal var<br />
att gen<strong>om</strong> konstlade medel drifva upp priserna pd den engelska och de kontinentala<br />
marknaderna, sa snart vintern hammade den vanliga införseln från<br />
Östersjön och Svarta flafvet. Denim koalition var sardeles magtig, och soin<br />
det visar sig af nedan anförda uppgifter utöfvade den en mycket förlamande<br />
inflytelse p fraktmarknaden. Fran den tidiga delen af året intill framemot<br />
midten af detsamma, motsvarade skeppsutrymmet i de amerikanska • hamnarne<br />
behofvet någotsanar, och s<strong>om</strong> en följd deraf förspordes icke några haftigare<br />
fluktuationer i frakterna på New-York, Philadelphia eller Baltimore, men då<br />
den nya skörden af hösthvete begynte k<strong>om</strong>ma på marknaden, i slutet af Juli<br />
och i Augusti, bief det tillgangliga skeppsutrymmet snart upptaget gen<strong>om</strong> betydande<br />
skeppningar. I Augusti var efterfrågan på fartyg i namnda hamnar<br />
sardeles ifrig, och mycket bögre frakter betalades för hvade fritt fartyg, s<strong>om</strong><br />
ank<strong>om</strong>. Anda till 7 sb. 3 d. per quarter till Cork för order uppnåddes af<br />
fartyg pd stallet. Dessa höga satser bade den verken, att en mangd rederier<br />
sande sinn fartyg till Amerika i hopp att tillståndet skulle blifva varaktigt,<br />
men till följd af den antydda sammanslutningen bland exportörerna fortforo<br />
priserna på kornvaror att stå sa högt, att de europeiska köparne höllo sig tillbaka,<br />
i anledning hvaraf ilter efterfrågan pa fartyg aft<strong>og</strong> eller bortd<strong>og</strong>. Detta<br />
framkallade en tingens stallning s<strong>om</strong> dr exempellös. Arid årets slut letgo ensamt<br />
i New-Yorks hamn 132 svenska och norska fartyg °eh af alla nationers<br />
flottor 833 fartyg i afvaktan på anvandning. I sammanhang harmed kan anmarkas<br />
att nedanstående tal utvisa antalet af ank<strong>om</strong>na fartyg under åren 1877<br />
—78 samt <strong>1879</strong> för Fören. ta Staternas tre bufvudplatser för ut- och införsel.<br />
New-York Philadelphia Baltimore<br />
1877 ___ _______ 6,244 1,167 1,434<br />
1878 7,348 1,683 1,723<br />
<strong>1879</strong> ______ 8,077 1,940 1939 ,<br />
Haraf tillhörde följande antal svenska eller norska flaggan :<br />
1877 1878 <strong>1879</strong><br />
New-York ____ S. 49 61 77<br />
N. 619 921 1,128<br />
»___ __. ___ ___ N.<br />
Philadelphia S. 19 27 24<br />
. 103 217 300<br />
Baltimore<br />
30 15<br />
» ......,..,..... N. 198 275 280
215<br />
Frakterna för olja och andra varor k<strong>om</strong>mo följaktligen att röna verkningarna<br />
af reaktionen och af det af kornspekulatörernas koalition framkallade tillstand.<br />
Följande tal utvisa ångfartygens fortsatta tillvaxt i New-York, Philadelphia<br />
och Baltimore-farten:<br />
New-York Philadelphia Baltimore Tillsammans<br />
1877 1,347 87 91 1,525<br />
1878rn 1,271 123 187 1,581<br />
<strong>1879</strong> 1,340 229 290 1,859<br />
Under årets lopp hafva medelfrakterna för spanmålslaster vant:<br />
Januari _______ ________ 5 sli. '/2 €1. 5 sh. 6 d.<br />
3<br />
Februari 5 » 3 » 5 » 6 »<br />
Mars 5 P 1 » 5 D 4 »<br />
April___..____ 5 » 5 P 3 »<br />
Maj 5 » 1 1/ 2 » 5 » 3<br />
Juni 5 » 3'<br />
Juli 5 » 3 » — 5 » 6 »<br />
Augusti_________ 5 P 10 » 6 » 2 P<br />
September 5 » 10 »<br />
Oktober 6 »<br />
November ___ 6 »<br />
December 5 P 9 »<br />
Fartyg, s<strong>om</strong> befraktades i Amerika måste mot slutet af året nöja sig med ännu<br />
lagre satser, anda ned till 3 sh. 6 d.<br />
Oljefrakterna, s<strong>om</strong> nedtrycktes gen<strong>om</strong> förutgången forcerad export till<br />
Europa och deraf följande öfverfullhet å marknaderna hafva ställt sig sålunda:<br />
Januari 3 sh. 10 d.<br />
Februari 3 » 8<br />
Mars 3 » 6<br />
April_ , 3 » 6<br />
Maj 3 »<br />
Juni ______ 3 » »<br />
Juli-----------------------3 » 6<br />
Augusti_____________ _____ 3 n 9 »<br />
September ______ 4 »<br />
Oktober 4 — 4 sh. 3 d.<br />
November 4 — 4 3<br />
December 4 P<br />
Desssa uppgifter utvisa en medelfrakt af 5 sh. 6 d. för qvarter spanmål och<br />
<strong>om</strong>kring 3 sh. 6 d. för 40 gallons raffinerad olja — det senare med 5 %,<br />
primage. De fartyg, s<strong>om</strong> t<strong>og</strong>o oljefrakter från Amerika till Ostindien — en<br />
fart, s<strong>om</strong> ännu icke i någon synnerlig grad synes hafva tilldragit sig våra<br />
skeppsredares uppmarksamhet — hafva gjort goda affärer, ty den uppfattning<br />
jag uttalade i förra årets berättelse med afseende på en sannolik förbattring i<br />
fraktförhållandena i Calcutta, Java o. s. v. har besannats i så måtto, att myeken<br />
knapphet på skeppsutrymme visat sig i dessa östliga farvatten. I Calcutta<br />
stego frakterna under årets lopp från 27 sh. 6 d. till 75 och 80 sh., och för<br />
att påvisa betydenheten af olje-exporten dit tillagges tedanstående uppgift:
216<br />
till B<strong>om</strong>bay, Calcutta m. ru. 735,709 lgdor<br />
» Java, Angers för order 1,737,202<br />
» Padang, Singapore, Penang, Rangoon 722,470<br />
D Japan ___ 1,738,752<br />
D China 444,661<br />
eller tillsammans den oerhörda myckenheten af 5,378,794 lådor<br />
i 167 fartyg.<br />
Exporten af petroleum och produkter deraf till alla delar af jordklotet<br />
från New-York ensamt belöpte sig till 363,361,493 gallons mot 268,451,645<br />
gallons dr 1870, och exporten af hvete, majs, råg, hafre och ärter, likaledes<br />
från New-York ensamt belöpte sig till:<br />
18776,558,978 qvarters<br />
1878 11,044,162<br />
<strong>1879</strong> 11,766,221<br />
A.fven Boston synes hafva haft sin del i den förökade rörelsen, i det det<br />
visar sig, att nästlidna dr utklarerade derifrån 341 fartyg niera än 1878. Anförda<br />
detaljer torde vara af intresse, då ett så öfvervägande stort antal af våra<br />
fartyg finna sysselsättning på Nordamerika.<br />
Exporten af pitch-pine har under sistförflutna sasong 1878-<strong>1879</strong> betydligt<br />
understigit hvad den var 1877-1878. Följande tal utvisa exporten från<br />
de två hufvudsakliga orterna, Pensacola och Doboy nämnda två perioder (hvarje<br />
period räknad från ena årets mids<strong>om</strong>mar till nästa).<br />
Pensacola.<br />
1877-1878 1878-<strong>1879</strong><br />
Hugget virke, loads 91,582 56,900<br />
Siigadt » 71,967 75,263<br />
»Lumber» standards 13,697 9,040<br />
Doboy.<br />
Hugget virke, loads 40,240 33,981<br />
Sågadt »34,050 38,183<br />
»Lumber» standards 2,830 1,922<br />
Det antages, att exporten under <strong>1879</strong>-1880 k<strong>om</strong>mer att betydligt öfverstiga<br />
den sistförflutna säsongens. Frakterna voro i medeltal 35 shillings för<br />
hugget och 110 shillings för sågadt virke från Doboy samt 37 shillings 6<br />
pence för hugget och 115 shillings för sågadt virke från Pensacola intill i<br />
Oktober månad dd de liks<strong>om</strong> spanmålsfrakterna stego och 37 sh. 6 d. och 115<br />
sh. samt 40 sh. och 120 sh. respektive uppnåddes från den Atlantiska och<br />
Floridabugten.<br />
Wilmington bar åter liks<strong>om</strong> foregående år sysselsatt ett stort antal svenska<br />
och norska farty-g, och hafva frakterna ställt sig på följande<br />
Hartz Terpentin<br />
Januari 3 sh. 6 d. 5 sh. 6 d.<br />
Februari » 9 » 5 » 9 »<br />
Mars 4 » G »<br />
April 4<br />
Maj 4 » 6
217<br />
Hartz Terpentin<br />
Juni 3 sh. 8 d. 5 sh. 8 d.<br />
Juli_ 3 » 5» 5 D 5 D<br />
Augusti 3 D 9 » 5 » 9 D<br />
September 3 » 9 » 5 » 9 D<br />
Oktober ____________ 4 D6»<br />
November 4 » 6 »<br />
December 4 » 6 D<br />
eller i medeltal 3 sh. 10 d. för barrel hartz och 5 sh. 10 d. för barrel terpentin<br />
(jemte 5 % primage), hvilket utvisar en obetydlig nedgång mot nästgångna<br />
dr.<br />
Fran b<strong>om</strong>ullshamnarne hafva frakterna åter vant låga och farten icke linande,<br />
hufvudsakligen på grund af intrång från ångfartygen. Medelfrakterna,<br />
hafva icke öfverstigit förra årets — Vs penny hi V iG penny från New Orleans<br />
och Mobile saint 15/32 penny från Galveston, allt per skålp. En fart, för hvilken<br />
våra fartyg en tid hade mycken förkärlek och hvari de voro företrädesvis<br />
eftersökta, nemligen från b<strong>om</strong>ullshamnarna till Östersjön har gått dem alit<br />
mera ur hiinderna — också på grund af tam med ångfartygen. Utförseln af<br />
b<strong>om</strong>ull från New Orleans har under förflutna ;het betydligt öfverstigit<br />
foregående årets, på sätt nedanstående uppgift utvisar:<br />
Till Storbritanien<br />
• Frankrike<br />
D Holland, Belgien<br />
Tyskland, Ryssland,<br />
Sverige och Norge<br />
• Medelhafsländerna<br />
1878 <strong>1879</strong><br />
frem 1 September till årets slut<br />
129,961 balar 346,968 balar<br />
65,854 D 109,647 D<br />
94,945 » 76,577 D<br />
11,960 D 12,599 »<br />
Tillsammans 302,720 balar 545,791 balar<br />
Frakten för gamla jernvägsskenor, tackjern och gammalt jern hafva i medeltal<br />
utgjort:<br />
Wales<br />
London<br />
Barrow<br />
Maryport<br />
Middlesbro<br />
Troon<br />
Liverpool<br />
Cardiff, Newport,<br />
Swansea Sz, Plymouth<br />
London och andra<br />
hamnar<br />
I New-York<br />
till Philadelphia 6 sh. h, 7 sb.<br />
Baltimore<br />
5 » à6<br />
6<br />
7 D 9 D<br />
9 » (rijern)<br />
1 0 D<br />
6 » à7<br />
New Orleans 10<br />
7 »<br />
Mah<strong>og</strong>nyutförseln från Mexico och Honduras har under året gifvit sysselsättning<br />
åt nästan alldeles samma antal fartyg och lastutrymme soin nästföregående<br />
etret. År 1878 delt<strong>og</strong>o i denna fart 152 fartyg af tillsammans 52,221<br />
tons; och uppgifterna för <strong>1879</strong> utvisa följande resultat:
218<br />
fran Honduras 49 farty-g och 20,467 tons<br />
D Mexico 104 » » 32.961 »<br />
Tillsammans 153 fartyg och 53,428 tons<br />
Fördeladt pa de olika nationaliteterna faller häraf pa:<br />
Sverige 16 fartyg och 5,298 tons<br />
Norge 67 D D 22,747 »<br />
Andra nationers 70 D » 25,383 »<br />
Fraktsatserna hafva vant:<br />
Tillsatumans 153 fartyg och 53,428 tons<br />
från Honduras: Britisk 47 su. 6 d. 50 su<br />
Spansk 50 D 55 D<br />
» Mexico 60 D 62 D 6 d.<br />
Medelfrakten från Minatitlan har vant 60 shillings.<br />
I förra årets berättelse påpekades, att fartyg i denna fart borde vara försedda<br />
med goda förtöjningsapparater, och händelser hafva beklagligtvis inträffat,<br />
s<strong>om</strong> bekräftat riktigheten häraf, då under årets lopp ett antal fartyg råkat<br />
i drift från sina ankarplatser och gatt helt och hallet förlorade.<br />
Martinique ocli Guadeloupe besöktes af ett tilltagande antal svenska och<br />
norska fartyg. Kolförbrukningen pa dessa Oar är temligen stor och sockerexporten<br />
tilltager pa de senare åren. Mindre och välklassificerade fartyg fa enligt<br />
regeln sockerlaster i returfrakt. De större gå efter lossningen af kollasten<br />
till Pensacola, Passagoula eller b<strong>om</strong>ullshamnarne för att fa returlaster. Kolfrakterna<br />
hafva vexlat från 11 sh. till 14 sh. G d. per ton från Wales och<br />
L 11 till t, 12 per Keel från Newcastle till G-uadeloupe och <strong>om</strong>kring detsamma<br />
till Martinique under skeppningstiden. Fran Newcastle eller Wales till<br />
Le Moule (Guadeloupe) hafva manga mindre fartyg funnit användning till 13<br />
sh. 6 d. per ton kol ditat och 37 sh. 6 d. retur för socker i fat, och till<br />
Point à Pitré till 10 sh. 6 d. för kol och 32 sh. för socker i säckar samt<br />
42 sh. för socker i fat i retur. Exporten från britiska besittningarne i Vestindien,<br />
med undantag af Jamaica, nemligen S:t Kitts, Antigua, S:t Lucia, Barbadoes,<br />
Trinidad m. m. försiggå'r hufvudsakligen med britiska fartyg. Frakterna<br />
derifrån hafva under årets säsong vant:<br />
Trini d a d S:t Vincent Grenada Barbadoes<br />
Jan. 37 sh. 6 d. 35 sh. à 37 sh. 6 d. --<br />
Febr. 40 sh. h 42 sh. 6 d. 35 sh. 42 sh. 6 d.<br />
Mars 40 D à 42 D 6 » 37 sh. 6 d. 42 » 6 »<br />
April 37 » 6 » 35 su.<br />
Maj ______ _______ 35 »<br />
Cuba. Havanna och Matanzas dro de hufvudsakliga exportorterna, h -varifrån<br />
vara fartyg föra laster. Under senare åren hafva Förenta Staterna dragit<br />
till sig största delen ar sockerexporten från Cuba. Följande tabell utvisar hvad<br />
dessa tvenne orter exporterat under de senaste tre åren och hvarthän:
219<br />
Socker i kistor.<br />
Havanna Matanzas<br />
1877 1878 <strong>1879</strong> 1877 1878 <strong>1879</strong><br />
401,179 341,105 328,991 46,494 26,340 47,508<br />
fördeladt på följande satt:<br />
Förenta Staterna_______ 245,272 201,161 121,518 11,791 5,742 10,510<br />
&or-Britannien 55,967 49,164 82,965 15,506 3,476 13,662<br />
Norra Europa 5,262 2,069 4,575<br />
Frankrike 813 1,753 9,351 1,000 40 262<br />
Socker i H<strong>og</strong>sheads.<br />
141,076 155,724 230,206 147,756 147,779 212,165<br />
fördeladt på följ. satt:<br />
Förenta Sta. terna 131,918 151,029 169,926 110,845 142,950 157,664<br />
Stor-Britannien 4,6094,347 44,844 5,907 2,888 50,807<br />
Norra Europa 1,400 -<br />
hvaraf framgår, att Förenta Staterna aro Cuba's bästa kunder. Många af våra<br />
fartyg finna en ganska lönande sysselsattning i denna fart, ty erfarenheten har<br />
visat att en rundresa: kol från England till Cuba, socker derifrån till Förenta<br />
Staterna och spanmål eller olja derifrån till Europa, gifver godt utbyte. Det<br />
visar sig, att tillgången på skeppsutrymme vid slutet af året joke var så god<br />
.s<strong>om</strong> de föregående tvenne Aren. 1877-1878 utvisar 115 fartyg och 1878<br />
-<strong>1879</strong> 113, men 31 dec. <strong>1879</strong> funnos endast 84, hvaraf 12 Augfartyg, och<br />
-ar det derföre att antaga, att frakterna under nästa skeppningssasong, febivari<br />
-maj, skola hålla sig fasta. Dessa stallde sig vid årets slut .sålunda:<br />
kistor 30 sh. sackar 27 sh. 6 d. h<strong>og</strong>sheads 32 sh. 6 d.<br />
men då afskeppning icke börjar på allvar förran i februari torde dessa noteringar<br />
böra anses endast n<strong>om</strong>inella. Det ar emellertid att antaga, att de skulle<br />
.stalla sig betydligt battre an i fjor, dd medelfrakten var 35 sh. för socker i fat.<br />
Från Porto Rico har den gångbara frakten vant 40 sh. med last »fritt<br />
vid sidan».<br />
Jamaica besöktes af ett icke obetydligt antal svenska och norska fartyg,<br />
SOD] vanligen taga kol ut till Kingston eller Port Royal och returlast till Europa<br />
af öns produkter, de mindre och battre med socker, pimento, honing,<br />
ingefara in. m., de större och mindre vat klassifieerade med fargtra. Medelfrakten<br />
för socker har under loppet af årets skeppningstid, januari-augusti,<br />
vant 40 sh. h 41 sh. 3 d. till England, och for färgtra 33 sh. till 35 sh.<br />
till England, 34 sh. till 36 ah. till kontinenten samt 38 ah. till Östersjön.<br />
På Jamaica bringas lasten fritt till och från fartygets sida och are hamnutgifterna<br />
af sådan anledning medelmåttiga.<br />
Haiti besökes af våra fartyg vanligen endast dd intet battre ar att få, ty<br />
fargtra, s<strong>om</strong> ar hufvudexporten larer vara mycket latt och svårt att stufva,<br />
och då det måste forslas fram till fartygets sida för dess räkning, aro utgifterna<br />
teroligen dryga. Sundhetsförhållandena äro leke heller alltid de basta<br />
harstädes. Hufvudexportorterna äro Aquin, Aux Cayes, S:t Marc och Cap<br />
Haytien. Utgifterna dro mycket olika dessa orter. Exempelvis kan anföras<br />
sås<strong>om</strong> medelutgift för ton: Aquin 12 eh. 6 d., Aux Cayes 14 ah., S:t<br />
Marc 12 sh. 6 d. och Cap Haytien 15 ali. Tract s<strong>om</strong> skeppas i Cap Haytien<br />
Ur tyngst, dernast S:t Marc, Aux Cayes och slutligen .lattast i Aquin. Medel-
220<br />
frakterna under året hafva vant 40 sh. per ton, och kan man berakna, att ett<br />
fartyg lastar 1,195 till 1,200 kil<strong>og</strong>ram per ton. .<br />
.Rio de Janeiro besöktes under året af 108 svenska och norska fartyg,<br />
nemligen 50 svenska och 58 norska. De större hafva enligt regeln mast afgå.<br />
derifrån i barlast och hafva försökt sin lycka med att gå till S:t Th<strong>om</strong>as, Pensacola,<br />
New Orleans och andra orter. De mindre hafva funnit anvandning<br />
under ganska olika fraktvilkor, dels »en rouge» dels per ton, det sista till följande<br />
satser:<br />
Januari: ett par fartyg på 2,800 sackar kaffe<br />
(limited) till Finland efter 52 sh. 6 d. it 50 sh.<br />
till Lissabon för ordre 3,500 säckar kaffe 40 »<br />
Febr. & Mars D 42 » 6 »<br />
April » 42 » 6 D<br />
Maj och Juni itskilliga till Baltimore D 17 » .6 D<br />
Juli D Gibraltar för ordre 40 D<br />
Augusti D» 35»<br />
till New-York eller Baltimore 12 » 6 D<br />
D S:t Th<strong>om</strong>as för ordre » 22 » 6 »<br />
September » Lissabon » » 37 » 6 » h 40 sh.<br />
» New Orleans » 20 »<br />
» New-York eller Baltimore » 15 »<br />
Oktober » 15»<br />
bief ett fartyg befraktadt med ganimalt<br />
jern till New-York eller Baltimore 10 »<br />
November till Lissabon för ordre .......... D 40 D<br />
Exporten på denna ort har under året vant betydligt<br />
sås<strong>om</strong> på satt följande tabell utvisar:<br />
<strong>1879</strong><br />
Socker & Kaffe<br />
till Europa 1,110,698 sackar<br />
» Förenta Staterna 2,245,323 D<br />
» itskilliga andra orter 99,935 »<br />
större an år 1878,<br />
1878<br />
Socker & Kaffe<br />
L087,939 säckar<br />
1,653,421 D<br />
146,311 »<br />
Tillsammans 3,455,956 sackar 2,887,671 sackar.<br />
Fartyg på <strong>om</strong>kring 3,000 säckar äro mest gynnade i denim fart, s<strong>om</strong><br />
för öfrigt leke dr hvad • den var ford<strong>om</strong>., ty afven bar har antalet Angfartyg tilltagit,<br />
hvilka befordra mindre partier i alla riktningar, ofta till jemförelsevis lika<br />
billiga frakter s<strong>om</strong> segelfartyg. De öfriga, brasilianska hamnarna synas vara a'<br />
mindre intresse för vår skeppsfart. Exempelvis anföres, att Bahia, den vigtigaste<br />
näist Rio de Janeiro under året (från 1 oktober 1878 till 30 september<br />
<strong>1879</strong>) besöktes af 6 fartyg under svensk och 12 under norsk flagg samt:<br />
1878 af 9 svenska, 2 norska<br />
1877 » 11 D 4 »<br />
Bahias export består af sucker, b<strong>om</strong>ull, kaffe, cacao, tobak, hudar, teä m.<br />
och synes försiggå året <strong>om</strong>. I januari voro frakterna 25 sb. och 27 sb. 6 d.<br />
per ton för socker med riklig tillgång på skeppsutrymme. I Abruari blefvo<br />
de fastare och gingo upp till 32 sh. 6 d. I mars och april fortfor efterfrågan<br />
till 30 sh. h 32 sh. 6 d. I maj spårades något mindre fasthet men 30<br />
sh. och 5 % fans dock att erhålla för mindre fartyg, och detsarama galler
221<br />
för den öfriga delen af Aret så när s<strong>om</strong> på oktober och december, då Any°<br />
fasthet intradde si att medelfrakten kan angifvas till 30 sh. för socker<br />
V, d. per skilp. för b<strong>om</strong>ull från Bahia, Pernambuco, Maceio och Ceara. Medelfrakten<br />
för året från Aracaya har vant 45 sh. och 5 %, för socker. Från<br />
Rio Grande hafva frakterna under årets lopp stalk sig på följande sätt: minimum<br />
30 sh., maximum 40 sh. för hudar. Har i landet befraktade fartyg<br />
hafva uppnatt högre satser an de, s<strong>om</strong> gått ut fraktsökande.<br />
Guanotrafiken har på grund af det olyckligtvis intraffade krig, s<strong>om</strong> i början<br />
af året utbröt mellan Peru och Chili vant i högsta grad liflös och obetydlig.<br />
Tidigt i april förstördes alla hamninrattningar, rannor, bryggor och landgangar<br />
vid Pabellon de Pica och Huanillos, hvarest ett stort antal fartyg lågo<br />
för att lasta. Intill denna tid hade frakterna vant 45 sh. 'till Storbritannien,<br />
47 sh. 6 d. till kontinenten, 49 sh. till Mauritius och 65 francs till Reunion.<br />
I slutet af april och början af rnaj, då man misströstade <strong>om</strong> att kunna få<br />
guanolaster, återvande ett stort antal fartyg till Callao för vidare order. Lyckligtvis<br />
voro våra nationer icke starkt representerade. Det visar sig nemligen<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong> blott 4 svenska och 4 norska fartyg utaf 118 från alla nationer befunnit<br />
sig derstades. Britiska, amerikanska och italienska fartyg voro de, s<strong>om</strong><br />
ledo mest af kriget. Under loppet af maj sande peruvianska regeringen några<br />
fartyg med materialier och arbetare till Lobos de Apera i afsigt att göra dervarande<br />
lager tillgangliga för skeppning, och mot slutet af månaden bief det<br />
inberattadt till Callao, att skeppning i ringa <strong>om</strong>fång hade börjat. I juni, dd<br />
man inrattat sig pa något battre sift, skeppades 500 tons clagligen, och utsigterna<br />
att fartygen skulle få last oaktadt kriget blefvo ljusare. Emellertid hade<br />
många fartyg lemnat dessa farvatten, några för Valparaiso, andra för San Francisco<br />
och Oregon, och ett och annat för Pisagua för att lasta nitrat. Mot<br />
slutet af juni utskeppades frail Lobos 5,000 A, 6,000 tons i veckan, och<br />
blokaden af Iquique i augusti månad upphafdes förbattrades utsigterna, och<br />
nitratfrakter erhöllos i större utstrackning an förut vant fallet. Frakten för<br />
nitrat var under hela denna tid 32 sh. 6 d. h, 35 sh. till Storbritannien med<br />
5 sh. tillagg till kontinenten, och den skulle utan tvifvel hafva stigit, dd<br />
Iquique Ater öppnades, <strong>om</strong> denna ort icke vant ur stand till synnerlig skeppning<br />
innan nya hamn- och lastningsinrattningar fullbordats. I augusti och september<br />
blefve åtskilliga fartyg °Asa lastade med guano i Independencia Bay och vid<br />
Chinchas-öarna. Under hela denna tid hade inga fartyg vant befraktade för<br />
guanoförsel men under senare halfåret skits för 8 eller 9 fartyg <strong>om</strong> guanolaster<br />
till Vestindien för 50 sh. och till Mauritius för 52 sh. 6 d. till 55 ah., men<br />
till Europa k<strong>om</strong> ingen befraktning till stand efter slutet af mars. Det var<br />
derföre en lycklig <strong>om</strong>standighet, att mot slutet af året uppstod behof af fartyg<br />
för de australiska hamnarna för att föra hvete till Europa, och det var harp&<br />
det berodde, att de fiesta fartyg, s<strong>om</strong> under s<strong>om</strong>marens lopp afseglade från<br />
Sverige' och Norge med trO,varulaster till Australien, uppnådde fördelaktigare<br />
returfrakter derifran. Ett och annat fartyg, hvars redare slutai fraktaftal tidigt<br />
uppnådde e.ndast 45 sh., men för trafartyg af god beskaffenhet har blifvit<br />
betaldt 50 sh. till 52 ah. 6 d. med 10 sh. tillagg för jernfartyg.<br />
Risfarten från Birma har under året yank sårdeles olönande för våra<br />
fartyg. Exporten har till stor del försiggått i engelska angbitar, och antalet<br />
svenska och norska fartyg, soin besökt Akyab, Rangoon, Bassein och Moulmein<br />
öfverstiger icke 22, hvaraf 7 svenska och 14 norska segelfartyg samt 1 norskt<br />
fingfartyg. Frakterna för segelfartyg hafva stallt sig ytterst liga deruti på<br />
sift af följande tabell kan ses:
222<br />
Januari 37 sh. 6 d. — 40 sh.<br />
Februari 346 D<br />
Mars 37 D 6 D 42 » 6 d.<br />
April—Maj 37 » 6 D - 40 D<br />
uni-- eeem er 30 » — 35 D<br />
Orsaken till de låga frakterna och så ringa deltagande i denna fart låg dels i<br />
att priset på ris var högt på utskeppningsorterna oh jemförelsevis lågt i Europa<br />
— hvilket lemnade föga möjlighet till förtjenst — dels deri att just i<br />
sdsongen för risexporten låg ett oproportionerligt stort antal fraktlediga fartyg<br />
i de asiatiska hamnarna dels ock slutligen har sås<strong>om</strong> annorstädes i ångfartygens<br />
intrangande. Exporten var endast i ringa min stirre än det foregående årets.<br />
Till belysning af denna pmsättningsrörelse tillägges följande tabell öfver de senaste<br />
5 Arens utförsel från Birma:<br />
Europa & Amerika Indien & Kina<br />
1875 tons 594,718<br />
1876 » 483,918<br />
1877 D 432,563<br />
1878 » 552,898<br />
<strong>1879</strong> » 609,233<br />
105,898<br />
107,687<br />
164,112<br />
236,566<br />
193,056<br />
Öfre Birma<br />
62,500<br />
70,000<br />
74,795<br />
53,323<br />
41,837<br />
Tillsammans<br />
763,116<br />
661,605<br />
731,470<br />
842,787<br />
844,126<br />
Följande myckenheter hafva under samma tid afskeppats till Europa med<br />
Angfartyg:<br />
1875 1876 1877 1878 <strong>1879</strong><br />
72,901 tons 70,783 tons 102,879 tons 143,296 tons 181,758 tons.<br />
Java har äfven i år vant besökt af endast få utaf våra fartyg. Fraktmarknaden<br />
var under första delen af året utan lif. I början af senare halffiret<br />
intriidde någon förbättring — ett enda norskt fartyg erhöll så mycket s<strong>om</strong><br />
40 shillings för socker till Kanalen. I September visade sig god efterfrågan,<br />
och ett norskt fartyg uppnådde åter 40 shillings för socker till Kanalen för<br />
order. I Oktober voro frakterna något fastare med satser från 40 till 48<br />
shillings, och ett svenskt fartyg slutade' till sistnämnda fraktbelopp. I November<br />
uppk<strong>om</strong> rent af brist på skeppsutrymme och frakterna step till 55 sh. till<br />
Kanalen för ordres. Olyckligtvis synes leke något af våra fartyg hafva vant<br />
der för att draga nytta af denna stegring. I December noterades ännu högre<br />
frakter, ända till 65 sh. för socker till Kanalen för ordres. Detta bief dock<br />
af kort varaktighet, ty berättelser från årets slut utvisa, att den ifriga efterfrågan<br />
då alldeles upphört och satserna voro n<strong>om</strong>inellt endast 50 sh. per ton för<br />
socker. Det torde vara af praktisk nytta att nämna, att hamnafgifterna på Java<br />
äro låga (<strong>om</strong>kring 5 d. per ton) och flagon tvungen lotsafgift synes icke finnas.<br />
Trtivarufrakterna frå.n Östersjön, Canada, Nevr Brunswick och Ilvita Hafvet<br />
.hafva i medeltal vant 5 sh. lagre per standard, med andra ord de hafva<br />
i sjelfva verket stått så Mgt s<strong>om</strong> någonsin under en följd af år, och i Östersjön<br />
hafva de vanliga trävarulastfararne fortfarande haft att täfla med ångfartygen.<br />
Det kan icke langre förnekas, att importörerna i den mån de blifva vana vid<br />
försel af' trivaror i Angfartyg alit mera gynna densamma, och det synes nu<br />
vara k<strong>om</strong>met derhän, att fingfartygen under i öfrigt lika vilkor föredragas,<br />
minstone till sådana orter s<strong>om</strong> London, Hull o. d., hvarest storlek och djupgående<br />
icke k<strong>om</strong>ma i betraktande och hvarest expedition kan försiggi hastigt.<br />
Hufvuddraget i denna del af svenska och norska skeppsfarten har för öfrigt
till London eller Englands ostkust<br />
» Engelska kanalen............<br />
»<br />
»<br />
223<br />
vant, att fraktsatserna föllo fram på s<strong>om</strong>maren men blefvo fastare mot hOsten,<br />
i det ruarknaden thi började röna inverkan af det alimänna återupplifvandet af<br />
hande'n ; och många exportörer, s<strong>om</strong> uppskjutit att göra fraktsiut under fOrutsättning,<br />
att frakterna åter skulle falla, hade att betala betydligt h<strong>og</strong>re satser<br />
fram i säsongen. Det påstås, att mång slutligeri blefvo tvungna att befrakta<br />
ångfartyg till h<strong>og</strong>re satser för att kunna uppfylla sina forpligtelser. Från de<br />
nedre Ostersjöhamnarna började säsongen med följande satser:<br />
37 sh. 6 d. fOr plankor, 45 à 46 sh. fOr ved.<br />
40 » » » 5Osh. »<br />
Bristolkanalen---------------- 42 » 6 d. - 50 sh. per standard<br />
Liverpool, Barrow etc. .. 47 » 6 » -- 50 » »<br />
från Ofre Botten (icke nordligare än Skellefteå) 2 sh. 6 d. och från Piteå,<br />
Kalix ni. m. 5 sh. per standard h<strong>og</strong>re.<br />
Från Archangel:<br />
till London eller östkusten56 sh. 3 d. - 57 sh. G d.<br />
» Engeiska Kanalen . 57 » 6 » - 60 »<br />
» Bristolkanalen 60 » - 62 » 6 »<br />
» Liverpool och vestkusten 57 » 6 » - 60 »<br />
»<br />
»<br />
»<br />
Från Onega och Soroka:<br />
London eller östkusten .. 50 D - 52 » 6 »<br />
Engeiska kanalen---- ------52 D 6»<br />
Bristolkanalen 55 »<br />
Liverpool och vestkusten 55 »<br />
till London -----<br />
» }TulI<br />
» Grimsby--------<br />
D Newcastle - - -<br />
» Dundee.........<br />
D Medway ------<br />
» Southampton<br />
» Portsmouth<br />
» Plymouth<br />
» Bristol<br />
)) Sharpness<br />
) Walesiska - -<br />
kolhammar .<br />
» Liverpool . - -<br />
» Barrow------ ---<br />
» Greenock------<br />
» Glasgow 6Osh<br />
» Dublin<br />
» Belfast<br />
» Limerick<br />
Från Kanada<br />
och New Brunswick:<br />
s Brunswick<br />
Quebec Mills River Miramichi Richibucto<br />
Pugwash<br />
plankor timmer S:t Lawrence Shediac Bouctouche<br />
65 sh. 22 sh. 6 d. 60 sh. 60 sh.<br />
65» 25» D»<br />
62»6d.22»6d. » »<br />
62»6» 22»6» » D<br />
65 » 22 » 6 D - 25 sh.» »<br />
65» 22» 6»-25 »» D<br />
65» 22»6» » ))<br />
65» 22»6» » »<br />
65» 22»6» » »<br />
65» 25» )) ))<br />
60» 25» » »<br />
62»6» 22»6» » »<br />
62»6» 24» »<br />
62»6»»D<br />
60» 22»6» » »<br />
62sh.6d. 22 » 6» » »<br />
65» 22»6» » »<br />
62»6» 22»6» » »<br />
65» 25» » »<br />
65 sb till<br />
östkusten<br />
62 sh. 6 d.<br />
t. vestkusten
224<br />
Frakterna för plankor från Sverige och Norge till Australien och Capkolonierna<br />
voro:<br />
<strong>1879</strong> Sverige Norge<br />
Januari<br />
Februari<br />
Mars<br />
April<br />
Maj 1<br />
Juni<br />
Juli<br />
Augusti<br />
September<br />
Oktober 1<br />
November<br />
December I<br />
Australien Capstaden Algoa Bay Australien Capstaden Algoa Bay<br />
5: — 5: 10 5: 15 4: 15 5: 10 5: 15.<br />
5: -- 5:15 5: 15 5:--5: 5 5: 10-5: 12. 6 5: 15<br />
5: 2. 6 5: 10 5: 15 5: — 5: 10 5: 15<br />
5: — 5: 10=5: 15 5: 15. 6<br />
Införseln af trävaror, s<strong>om</strong> aftagit betydligt år 1878, visar på sätt nedanför<br />
närmare framställas en ytterligare nedgiing år <strong>1879</strong> (sammanstäldt med 1877<br />
öfver 30 procent), och, <strong>om</strong> man erinrar sig att »fritt <strong>om</strong>bord» priset på trävaror<br />
i början af året var föga mera an hälften mot för ett par dr sedan. så kan<br />
det icke väcka förundran, att äfven skeppsredarne fått karma verkningarna af<br />
denim marknadens ställning.<br />
Angående stenkolsfrakterna på de förnämsta hamnarna s<strong>om</strong> besökas af våra<br />
fartyg i denna trafik finnas detaljerade uppgifter i hosföljande tabell N:r II,<br />
(sid. 260). Häraf framgår bland annat att de högsta och lägsta frakterna<br />
följande hamnar vant:<br />
från 'Newcastle från Cardiff<br />
Christiania 5 sh. 9 d. a 7 sh. 6 d. 6 sh. 6 d.<br />
Bergen_ 5 » 6»» 8 » 9»6-» 6 » à 7 sh.<br />
Trondhjem 5 D 6 » » 12 » 3 »<br />
Stockholm 5 » 6 » » 8 » 6 » 6 » 6 P » 7 » 6 d.<br />
Malmö 6 » » 6 » 9 »<br />
Göteborg 4 » 9 P 5 » 9 » 6 » 7 »<br />
S:t Petersburg 8 » 6 » » 9 »<br />
Kronstadt _ __ 5 » 9 » » 6 » 9 » 6 » 6 » » 7 » 6 ))<br />
Stettin 7 » » 7 » 6 »<br />
Köpenhamn ___ 5 » 6 » » 8 » 6 » 6 » » 8 P 6 P<br />
Hamburg _ 6 » » 7 P 6 » 7 P<br />
Barcelona 14 » » 16 » 6 » 16 » » 16 » 6 »<br />
Genua 12 » » 14 » 13 » 6 » » 14 » 6 »<br />
Malta 10 » G» »13 » G »1 0 »<br />
Constantinopel ______ 12 » 6 » » 15 » 6 » 12 » 6 » » 16<br />
Alexandria __ 13 » » 16 » 13 » 6 » » 16 »<br />
Havanna 11 » 6 » 10 » 6 » » 15 »<br />
Bahia 18 »»21 » 17 » » 21 P<br />
Rio de Janeiro______ 21 » » 26 » 19 » » 25 » 6 »<br />
Buenos Ayres ______ 23 D D 27 » 6 » 23 » » 27 »<br />
Kap-kolonierna 22 » » 24 » 6 » 22 » D 24 » 6 »<br />
Ceylon23 » » 26 » 24 » » 26 » 6 »<br />
Singapore 22 D » 27 » 23 » » 27 »
225<br />
Vid en tillbakablick på atskilliga slags fart s<strong>om</strong> ofvanför sökts framställas,<br />
skulle man knappt kunna k<strong>om</strong>ma till annat resultat än det att det sistförflutna<br />
året vant litet fördelaktigt för vara skeppsredare. Enaellertid hafva under arets<br />
lopp tid efter annan framskymtat stigningar i frakterna, bvilka i regeln md,<br />
anses sås<strong>om</strong> tecken till återupplifvad rörelse, och det Ur onekligt att fraktmarknaden<br />
har börjat på att visa större fasthet i alla riktningar an man under<br />
en längre tid har vant van med. Fraktsatserna från Östersjöhamnarna, Canada,<br />
Pitch-pinedistrikterna och mah<strong>og</strong>nyutskeppningshaninarna Uro minst 2 sh. 6 d.<br />
högre an förra året vid denna tid. Den amerikanska »Ringen» dr praktiskt<br />
sagdt sprängd, och våra fartyg, hvilka så lange lago lediga på grund af donna<br />
koalitions verksamhet hafva k<strong>om</strong>mit tillbaka till Europa — icke få utaf dem<br />
pa vitgen ditöfver igen med jernlaster till rymliga satser. Frakterna från Amerika<br />
hade under ett kort tidsrum stigit till 5 sh. 6 d. men tillbakagingo till<br />
5 sh. Trävarufrakterna frail Sverige och Norge till Goda Hoppsudden och<br />
Australien di.° något fastare, och sedan det finnes en stadig eftersökning<br />
segelfartyg från rishamnarna, från Java, Singapore, S:t Francisco rn. m., kan<br />
det icke vara tvifvel underkastadt, att utsigterna fir° betydligt ljusare un de<br />
voro för ett år tillbaka.<br />
Till förestående framställning af skeppsfartsförhallandena ma f<strong>og</strong>as följande<br />
uppgifter:<br />
De för svenska fartyg erlagda afgifter till underball af svenska kyrkan i<br />
London utgjorde tillsammans:<br />
i Londons distrikt L 359: 1. 3<br />
i Skottland » 29: 13. 0<br />
L 388: 14. 3 dr <strong>1879</strong> mot<br />
» 448: 11. 0 » 1878 och<br />
» 412: 14. 8 » 1877.<br />
För norska fartyg inbetaltes vid generalkonsulatet frivilliga bidrag till<br />
norska sjömanskyrkan härstädes till sammanlagdt belopp af:<br />
L 114: 15. 4 mot<br />
» 82: 6. 0 år 1878 och<br />
öfver » 100: » 1877.<br />
De likaledes frivilliga bidragen till sjömanshospitalet i Greenwich utgjorde<br />
tillsammans:<br />
erlagda i London 1. 101: 13. 7<br />
» vid vice-konsulsstationerna » 26: 6. 0<br />
127: 19. 7 år <strong>1879</strong> mot<br />
69: 17. 10 » 1878<br />
55: 14. 6 » 1877<br />
Den uppmaning, s<strong>om</strong> på föranstaltande af Kongl. norska Indredepartementet,<br />
stillits till fartygsbefälhafvarne <strong>om</strong> att k<strong>om</strong>ma denim välgörande och för<br />
vara sjömän ytterst vigtiga anstalt till hjelp i nagot rikligare matt an förut,<br />
visar sig salunda — oaktadt de dåliga tiderna hafva vant icke utan frukt.<br />
Antalet skeppsbrutne och nödstUllde, s<strong>om</strong> iitnjutit understöd fran generalkonsulatet<br />
utgjorde:<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart. 15
<strong>1879</strong> 1878 1877<br />
svenske undersatar 125 73 80<br />
norske 351 347 527<br />
I London<br />
I andra hamnar<br />
Pamönstrade<br />
svenska<br />
fartyg<br />
293<br />
442<br />
a norska<br />
fartyg<br />
1,227<br />
2,249<br />
735 3,476<br />
226<br />
För verkställda pa- och afmönstringar red<strong>og</strong>öres gen<strong>om</strong> följande tabell:<br />
Afmönstrade Tillsammans<br />
svenska norska svenska norska bada<br />
283<br />
352<br />
Rymningar förek<strong>om</strong>mo till följande antal:<br />
frau<br />
svenska<br />
fartyg<br />
1,303<br />
2,110<br />
576<br />
794<br />
2,530<br />
4,359<br />
3,106<br />
5,153<br />
635 3,413 1,370 6,889 • 8,259<br />
Svenskar Norrmän Uthindingar Tillsamm<br />
frail<br />
norska svenska norska svenska norska svenska norslca<br />
fartyg<br />
I London 47 36 1 111 1 18 49 165<br />
I andra hamnar 87 22 13 231 18 23 118 276<br />
134 58 14 342 19 41 167 441<br />
Under loppet af aret herbergerades a »the Sailors H<strong>om</strong>e»:<br />
1,500 svenske och norske sjömän<br />
mot 1,450 d:o ar 1878<br />
och 1,356 d:o dr 1877.<br />
Sammanlagda beloppet af de vid generalkonsulatet och vid vice-konsulaten<br />
i Cardiff, Hull, Liverpool och Newcastle utfärdade sjömansinvisningar uppgar till:<br />
<strong>1879</strong> 1878 1877<br />
för Sverige L 2,905: 12. 5 L 2,842: 18. 11 t. 2,481: 4. 2<br />
D Norge D 2,154: 7. 5 D 1,350: 14. — 1,270: 3. 11.<br />
Gen<strong>om</strong> generalkonsulatets forsorg hafva utbek<strong>om</strong>mits och hemsändts arfsmedel<br />
efter aflidne sjömän till följande belopp:<br />
<strong>1879</strong> 1878 1877<br />
till Sverige ct 839: 6. 11 ,t 806: 11. 5 ck, 732: 18. 5<br />
D Norge D 223: 12. — » 570: 12. 7 D 270: 8. 5<br />
Antalet skrifvelser, s<strong>om</strong> aflatits fran generalkonsulatet utgjorde:<br />
<strong>1879</strong> 1878<br />
till Kongl. K<strong>om</strong>merskollegium ______ 340 275<br />
Kongl. Indredepartementet 531 423<br />
» vice konsulerne, andra myndigheter<br />
samt enskilde _______ 2,646 2498<br />
Tillsammans 3,517 2,896
227<br />
Diarium för <strong>1879</strong> upptager 1,833 nummer, och antalet ingångna skrifvelser<br />
uppar till:<br />
<strong>1879</strong> _____ ______ 3,465 1878___ ______ 3,315.<br />
Generalkonsulatet bade att mottaga och ornbesörja följande antal, mestadels<br />
till svenske och norske sjöman adresserade bref:<br />
<strong>1879</strong> 21,321<br />
1878 20,937<br />
1877 23,183<br />
Våra statsobligationer af 1876 och 1878 arens lån hafva från och med<br />
nastlidna dr vant uppförda bland de allmanna noteringarna pa Londons börs;<br />
och lira <strong>om</strong>sättningar, enligt föreliggande uppgifter, hafva skett till följande priser:<br />
Fvenska statsobligationer:<br />
1876 ars 47 2 N) : lagsta kurs 96-98; högsta 104 —106<br />
1878 » 4 .% 86-88; » 971/<br />
Norska statsobligationer:<br />
1876 ars 4 1/2 %; lan till lagst 94-96, högst 102-104<br />
1878 » » » » » 95--96, » 102-104.<br />
Rörande varuförseln mellan de Förenade rikena och Storbritanien och Irland<br />
föreligga följande uppgifter:<br />
Importen fran Exporten till<br />
De anvä.nda farty- Importens värde De använda farty- Exportens värde<br />
gens hela tontal i ,‘ sten.gens hela tont;1 i C stenl<br />
Sverige: varor ut<strong>om</strong> guld och silfver:<br />
<strong>1879</strong> 1,143,643 6,483,596 632,399 1,403,868<br />
1878 1,135,394 6,813,899 645,757 1,684,602<br />
1877 1,324,690 7,853,902 746,935 2,437,611<br />
guld oeh silfver:<br />
<strong>1879</strong> 2,112 100,600<br />
1878 5,032 275,400<br />
1877 51,700 167,500<br />
Norge: varor ut<strong>om</strong> guld och silfver:<br />
<strong>1879</strong> 665,034 1,914,370 442,179 1,094,378<br />
1878 755,235 2,242,888 425,973 1,116,165<br />
1877 775,806 2,596,923 462,984 1,724,858<br />
hvaraf inhemtas, att någon tillvaxt egt rum i tontalet af de fartyg, s<strong>om</strong> hitförde<br />
laster frail Sverige samt afven i tontalet af med last till Norge afgangna<br />
fartyg, men detta oaktadt visa berörda import och export ett aftagande i varde<br />
jemfördt med ar 1878; och med undantag af de bada ofvannamnda fallen förek<strong>om</strong>mer<br />
för bada landerna ett fortsatt tillbakagående i <strong>om</strong>sattningen med Storbritanien<br />
och Irland.<br />
tabell n:r IV (sid. 263) lemnas uppgift a det förhållande, hvari de sarskilda<br />
nationernas fartyg hafva deltagit i derma varuför;e1.
Trd,varukancleln. Hela importen af trävaror till Storbritannien och Irland<br />
utgjorde:<br />
Sågadt virke (plankor, battens<br />
m. m.) 1878 <strong>1879</strong><br />
från<br />
loads<br />
britiska kolonier ______ 963,171<br />
främmande länder ___ 2,655,925<br />
sten.loads L sterl.<br />
904,589<br />
2,348,723<br />
Tillsammans 1,680,805<br />
Stäfver från kolonierna och<br />
4,106,685 1,378,215 2,896,044<br />
främmande länder 88,257 429,256 84,970 410,433<br />
Importen till ,London från:<br />
Sågadt virke, standards Hugget virke, loads<br />
1877 1878 <strong>1879</strong> 1877 1878 <strong>1879</strong><br />
Sverige 10,505,000 6,814,000 9,341,000 6,900 3,100 6,600<br />
Norge: golfplankor___ 6,285,000 6,275,000 6,837,000 10,000 12,800 10,200<br />
» andra varor 1,457,000 1,123,000 991,000<br />
Ryssland och Finland 4,099,000 4,134,000 3,515,000 87,900 126,300 56,000<br />
Tyskland 72,000 90,000 22,000 90,400 103,600 89,800<br />
Förenta Staterna 147,000 124,000 62,000 22,500 14,800 21,300<br />
Canada 4,276,000 2,803,000 4,435,000 18,400 8,200 14,000<br />
New Brunswick och<br />
5,000 Nova Scotia 1,032,000 585,000 980,000<br />
3,000 1,600<br />
Ost- och Vestindien_<br />
7,900 15,400 7,200<br />
Lagren i London uppgifvas<br />
Utländska trävaror :<br />
Plankor, stycken<br />
1877<br />
4,991,000<br />
Battens, » 3,314,000<br />
Briider, » 4,332,000<br />
Furutimmer, loads 37,300<br />
Pitchpine » 12,800<br />
Wainscot l<strong>og</strong>s, stycken 15,500<br />
Stäfver, tusen st. 3,298<br />
228<br />
Tillsammans 3,619,096 -<br />
Hugget virke (bjelkar, timmer<br />
in. m.)<br />
från britiska kolonier ------ 260,890<br />
främmande binder ___ 1,419,915<br />
Tillsammans 5,388,158 13,548,997 4,716,497 10,361,413<br />
Rörande den förbrukning, s<strong>om</strong> beräknas hafva egt rum på bufvudplatsen<br />
for den engelska trävaruhandeln, London, meddelas följande uppgift:<br />
Sammanlagd import 27,873,000 21,948,000 26,183,000<br />
Beräknad förbrukning 22,015,000 24,959,000 26,484,000<br />
Koloniala trävaror:<br />
Furuplankor och battens,<br />
stycken 2,135,000<br />
Spruce d:o, stycken --- 1,912,000<br />
Red pine d:o, 900<br />
Yellow d:o d:o, loads 3,700<br />
Björk d:o, 6,000<br />
Stüfver, tosen st. 928<br />
9,013,056 3,253,312 7,054,936<br />
196,431<br />
1,181,784<br />
249,000 287,000 207,500<br />
252,000 311,700 210,500<br />
hafva vid slutet af nedannämnda år bestått af:<br />
1878 <strong>1879</strong> Förminskning Tillökning<br />
4,393,000 3,995,000 398,000<br />
2,116,000 2,347,000 231,000<br />
4,107,000 3,897,000 210,000<br />
29,600 26,700 2,900<br />
4,700 8,600 3,900<br />
13,600 7,000 6,600<br />
2,133 1,450 683<br />
1,684,000 1,520,000 164,000<br />
1,373,000 1,6 13,000 240,000<br />
700 1,400 700<br />
3,300 3,000 300<br />
1,800 1,800<br />
640 756 116
229<br />
Af ofvanstående uppgifter framgår, att Englands import af trävaror, s<strong>om</strong><br />
allaredan år 1878 visade en nedgång af <strong>om</strong>kring 20 procent i jemförelse med<br />
det nästföregående året, under <strong>1879</strong> ytterligare aftagit med <strong>om</strong>krig 12V, procent.<br />
Med andra ord: importen fir <strong>1879</strong> i förhållande till 1877 har undergått<br />
en förminskning af nära en tredjedel. Att häraf bilda den förestillning,<br />
att landets förbrukning af trävaror i samma mån aftagit, vore dock en alltför<br />
hastig slutsats. För att bedöma i hvilken grad förbrukningen har aftagit, måste<br />
man nemligen taga i betraktande de behållningar, s<strong>om</strong> till följd af öfverproduktion<br />
och öfverspekulation efterhand hade hopat sig. Om dessas storlek har<br />
man etnellertid tillgängliga uppgifter allenast med hänsyn till London, men det<br />
ar sannolikt, att de sammanlagda behållningarna m<strong>om</strong> hela landet voro större<br />
i qvantitet fin hvad man i allmänhet haft föreställning <strong>om</strong>. S<strong>om</strong> dessa behållningår<br />
fått tjena till reserv, dr importens förminskning ej nödvändigt något<br />
tecken till förbrukningens aftagande.<br />
Af importen till Storbritannien och Irland härrörde från Sverige:<br />
sågadt virke, loads 1,100,752, uppskattade till<br />
hugget » D 188,656,<br />
stäfver 9,823,<br />
....... ......<br />
......<br />
L 2,152,092<br />
» 303,992<br />
D 19,606<br />
tillsammans loads 1,299,231, 2,475,690<br />
Härtill k<strong>om</strong>ma snickerivaror, hvar<strong>om</strong> föreliggande uppgifter icke<br />
angifva mängden, men ett beräknadt värde af 42,010<br />
Sammanlagda värdet af Sveriges trdivaruexport till Storbritannien<br />
och Irland år <strong>1879</strong> uppföres af Board of Trade till _ ..... 2,517,700<br />
eller kronor 45,318,600<br />
Importen frail Norge uppgifves till följande <strong>om</strong>fattning och värde:<br />
sågadt virke, loads 304,226, uppskattade till __________ ..... ___ t, 672,242<br />
hugget » D 250,815, » » ___ ...... ______ ...... » 336,210<br />
stäfver » 20,576, » D )) 46,601<br />
hyflade varor — » » » 5,668<br />
tillsammans loads 575,617, ,t 1,060,721<br />
eller kronor 19,092,978<br />
Båda ldnderna tillsamtuans exporterade till England:<br />
1877 1878 <strong>1879</strong><br />
loads __. ..... 2,303,002 1,963,967 1,874,848<br />
uppskattade till<br />
sterl. ______ 5,971,095 4,444,414 3;578,421<br />
hvilka siffror utvisa för år <strong>1879</strong>, jemfördt med det näst föregh'ende året,<br />
förminskning i qvantitet af 89,119 loads och i värde af R. 865,993 eller<br />
15,587,874 kronor.<br />
Hvad Sverige beträffar visar minskningen sig blott i värdet. I qvantitet<br />
har det levererat 6,708 loads mera än 1878, och dess andel i Englands tillförsel<br />
af sågadt virke står endast tillbaka för 1877, då den utgjorde 1,307,000<br />
loads. England har således otvifvelaktigt even under nästlidna dr vant Sveriges<br />
bästa kund, men de vilkor, hvarunder derma stora <strong>om</strong>sättning egt rum, hafva<br />
vant sådana, att de för lång tid k<strong>om</strong>ma att göra året <strong>1879</strong> bemärkt i trävaruhandeln<br />
sås<strong>om</strong> det <strong>og</strong>ynnsammaste i ruannaminne,
230<br />
Iret ingick under e'n k<strong>om</strong>bination af <strong>og</strong>ynnsamma förhållanden och <strong>om</strong>ständigheter,<br />
s<strong>om</strong> icke frestade till sangviniska förväntningar. Medan öfverallt<br />
fanns tillracklig tillförsel för dagens behof, var det kandt n<strong>og</strong>, att betydande<br />
skeppning var förberedd för Östersjön vid första öppna vatten. I alla<br />
rörelsegrenar, s<strong>om</strong> i det stora hela betinga afsattningen, herskade lifiöshet och<br />
stillestånd. Inoru den k<strong>om</strong>mersiella veriden rådde misstro och ängslig försigtighet<br />
på alla <strong>om</strong>råden. Upplagen i Londons dockor, ehuru snarare under<br />
öfver behofvet i vanliga tider, voro likväl för stora under ett allmant tillstånd<br />
af stagnation.<br />
De slutledningar, s<strong>om</strong> haraf kunde göras, gingo i endast alltför beklaglig<br />
grad i fullbordan, då de första sex månaderna blott danade en fortsättning af<br />
den tilltagande försämringen i tillståndet, s<strong>om</strong> travarumarknaden alltigeu<strong>om</strong> hela<br />
året 1878 hade undergått. Försäljningar försiggingo i sjelfva verket till betydligt<br />
<strong>om</strong>fång och delvis i stora partier, men transaktionerna bade standigt<br />
karakteren af ytterligare medgifvanden från saljarnes sida. I månadsberattelsema<br />
från denna period ansågs det. vara ett uppmuntrande drag, nar det undantagsvis<br />
kunde konstateras, att priserna hade hållit sig; men den stående<br />
uppgiften var, att de hade gått ned efter den sista berättelsen. Betydelsen<br />
haraf blir iögonenfallande, lair man påminner sig, att redan de priser, hvarmed<br />
året 1878 slutade, betecknades sås<strong>om</strong> ruinerande. De voro i sjelfva verket<br />
lagre an man kant till på de senaste 10 åren. leke dest<strong>om</strong>indre gick den<br />
ytterligare reduktion man fick bevittna anda ned till fjerdedelen eller till och<br />
med tredjedelen under nyårets noteringar. Den naturliga verkan deraf, att en<br />
varas pris på marknaden faller under tillverkningskostnaden, begynte dock nu<br />
att göra sig gallande.<br />
De ytterst låga prisen bade a ena sidan framkalla en forcerad förbrukning,<br />
hvarigen<strong>om</strong> upplagen efterhand hopsmalt, a andra sidan framtvingat en<br />
förminskning i tillverkningen uti de sk<strong>og</strong>producerande länderna, hvilken efterhand<br />
gjorde klart, att tillförseln i en snar framtid icke skulle k<strong>om</strong>ma att stå<br />
i öfverensstammelse med behofvet. De mångfaldiga tecknen till ett allmant<br />
återupplifvande af verldshandeln fratukallade också på detta <strong>om</strong>råde förnyad<br />
köplust och spekulationsanda. Hartill k<strong>om</strong> den halft tillfälliga <strong>om</strong>ständigheten,<br />
att Tysklands trävaruimportörer för att k<strong>om</strong>ma de beslutade tullförhöjningarna<br />
förvag vid denna tidpunkt rivaliserade <strong>om</strong> de disponibla upplagen och bland<br />
våra engelska kunder framkallade den impuls, s<strong>om</strong> ligger i förestallningen <strong>om</strong><br />
konkurrens.<br />
Till och med under dessa inflytelser var förbättringen i prisen för någon<br />
tid endast i ringa mån markbar. Verkan visade sig i förväg deri, att det minimum,<br />
hvartill prisen under årets första hälft fallit, vid mids<strong>om</strong>martiden ant<strong>og</strong>o<br />
fasthet med en tendens till höjning. Från oktober månad bief deremot<br />
den inträdda vändningen i ögonenfallande. Liks<strong>om</strong> prisnoteringarne efter denna<br />
tid betecknade en fortfarande och rask stegring, nemligen fram emot årets slut,<br />
likaså visade travarumarknaden i det hela några månader framåt ett lif ach<br />
en aktivitet, s<strong>om</strong> på många år vant okand. Det antages allmant, att den prisstegring,<br />
s<strong>om</strong> blifvit uppnådd vid årets slut, representerade 25 till 30 procent<br />
i förhållande till minimipriserna på förs<strong>om</strong>maren. I en ()eh annan sort gick<br />
höjningen mycket längre, kanske anda till 100 procent, under det att prisen<br />
på andra sorter (t. ex bjelkar) endast rönte ringa inverkan.<br />
Sammanställningen å föliande sida utvisar de ut<strong>om</strong>ordentliga <strong>om</strong>vexlingar,<br />
s<strong>om</strong> har <strong>om</strong>liandlade gren af vår nationella verksamhet har gen<strong>om</strong>lupit under<br />
<strong>om</strong>förmilda korta period:
Slag I början af år <strong>1879</strong><br />
Sverige: bästa märken från nedre<br />
hamnarna<br />
Furu: 1:ma och 2:da mixed<br />
3:a<br />
)) 4:a<br />
5:a<br />
» Gran, medelpris<br />
5: 10. 0 » 4: 10. 0<br />
Norge:<br />
Battens, 2:a<br />
» 3:a<br />
‘./årleverans: per standard, fritt <strong>om</strong>bord.<br />
Lägsta priser s<strong>om</strong>maren<br />
<strong>1879</strong><br />
I början af år 1880 Högsta priser efter nyåret<br />
)) Golfplankor: furu, 1:a<br />
• 8 h 8: 10. 0 8<br />
» 9 A, 9: 10. 0 9: 10<br />
» 2:a<br />
gran, 1:a<br />
)) » 2:a<br />
5: 15. 0 A 6: 5. 0 5: 15. 0 A 6: 5.0 » 7 :à7: 5.0<br />
7: 5. 0 h 7: 15. 0<br />
blandade<br />
Svenska bjelkar per load<br />
Norska spiror, 4 à 6 turns diameter<br />
» pitprops 3 turn i toppen<br />
Norsk ved per famn<br />
Svensk »<br />
Plankor Battens<br />
,4. 11: 0. 0 J 9: 0. 0<br />
» 9 » 7<br />
» 7 » 5<br />
» 5 » 4<br />
Z. 4 h 4: 10. 0<br />
» 3 : 5. 0 it 3: 15. 0<br />
» 6 it 6: 10. 0<br />
» 6: 5. 0 h 6: 15. 0<br />
27 shillings<br />
7, eller 1 p. pr löpande f.<br />
2 sb. 6 d. à 2 sb. 9 d.<br />
Z. 3: 10. 0 à 4<br />
» 4 it 4: 5. 0<br />
Plankor<br />
• 8: 5. 0 h 8: 10.0<br />
a 6: 5. 0 6: 10.0<br />
» 4: 10. 0 5<br />
» 3: 10. 0 4<br />
)) 5 à4<br />
• 4: 10. 0 A, 5<br />
3: 15. 0 4: 5.0<br />
6 6: 10. 0<br />
6: 5. 0 A, 6: 15.0<br />
26 it 27 shillings<br />
7/, it 1 d.<br />
2 sh. 6 d. A, 2 sb. 9 d.<br />
4. 3: 10. 0 à 4<br />
4 4: 5. 0<br />
Plankor<br />
9: 10. 0<br />
» 7: 10. 0<br />
» 5<br />
» 4: 5. 0<br />
Plankor Battens<br />
5: 5. 0L 4: 10. 0<br />
Z. 6: 15: 0 h 7<br />
» 6 A, 6: 10. 0<br />
» 8<br />
» 7: 10. 0 à 7: 15. 0<br />
32 sh. 6 (1.<br />
1 1/8 iet 1 1/4 d.<br />
3 sb. 3 d.<br />
Plankor Battens<br />
L12: 0.0 Z' 9: 10. 0<br />
» 10 » 7: 10. 0<br />
» 8 » 6: 10. 0<br />
» 7 » 5: 10. 0<br />
» 7: 10. 0 » 6: 10. 0<br />
Z. 7: 5. 0 h. 7: 10. 0<br />
)) 6: 10. 0 h 7<br />
8: 5. 0 A, 8: 10. 0<br />
)) 7: 15. 0 h 8<br />
» 11<br />
35 shillings<br />
118 d.<br />
3 sh. 6 d. à 3 sh. 9 d.<br />
4: 10. 0 à .4' 4: 15. 0<br />
» 5 h » 5: 10. 0
232<br />
Oaktadt den intradda betydliga förbättringen, ar det dock långt ifrån att<br />
tvavarorna iinnu k<strong>om</strong>mit upp i de pris, s<strong>om</strong> gällde för 6 h 7 år sedan. Vid<br />
den tiden erhölls t. ex. för de olika sorterna furuplankor, s<strong>om</strong> ofvan noterats<br />
till respektive L 12, 10, 8 och 7, utan svarighet respektive L 13, 12, 11<br />
och 10: 5. 0; liks<strong>om</strong> battens betalades med t. 12: 11. 10 och 9: 5. 0,<br />
medan de högsta priserna i år, sas<strong>om</strong> anfördt, vant respektive 1: 9: 10. 0,<br />
7: 10. 0, 6. 10: 0 och 5: 10. 0, med andra ord: noteringarna, och hvad<br />
s<strong>om</strong> da veterligen erhölls stod 1 h, 2, anda till 3 pund sterling högre an .<br />
hvad nu begäres.<br />
Af de två travarusorter vi exportera har stegringen vant starkast för<br />
gran, s<strong>om</strong> ocksa hade sjunkit ojemförligt mera. Under depressionsperioden<br />
var det öfverhufvud de siruplare varusorterna, soin ledo mest och s<strong>om</strong> åter<br />
hafva fått jemförelsevis största andelen i stegringen.<br />
I fraga <strong>om</strong> utsigterna för travarumarknaden under den narmaste framtiden<br />
dr det ingen anledning att förutsätta, att det bättre tillstand, s<strong>om</strong> inträdt,<br />
blott skulle vara öfvergående. Den utveckling, s<strong>om</strong> under loppet af de<br />
sista 5 h 6 månaderna egt rum, åstadk<strong>om</strong>s gen<strong>om</strong> <strong>om</strong>ständigheter, s<strong>om</strong> skulle<br />
hafva giltighet under en langre tid. Ilur starkt de stegrade priserna an må<br />
anses hafva eggat verksamheten i våra sk<strong>og</strong>ar, sa k<strong>om</strong>mer den oerhörda inskrankning<br />
i tillverkning, s<strong>om</strong> egt rum och beräknas olika ända ned till 3/ 5<br />
af det vanliga, nödvändigt att utöfva sin verkan gen<strong>om</strong> minskad tillgang på<br />
upplag a de utlandska marknadsplatserna. Att under sistförflutna månad ett<br />
stillestånd inträdt i den uppåtgående rörelsen torde till vasentlig del bero<br />
derpå, att den milda vintern föranledt ett ovanligt tidigt öppnande af skeppningen<br />
från södra Norge och derigen<strong>om</strong> en för derma årstid ovanligt stark<br />
tillförsel. Möjligen har ocksa den spanning och oro, s<strong>om</strong> parlamentets upplösning<br />
och de nya valen medfört, temporärt bidragit att störa affärernas jemna<br />
gang. Att man redan skulle hafva sett höjdpunkten af den period, s<strong>om</strong> aflöste<br />
ett af de mörkaste partierna af trävaruhandelns historia, skulle således<br />
helt visst vara utan tillräckligt stöd. Å andra sidan ad' det sannolikt, att det<br />
skulle leda till missräkning, <strong>om</strong> man med en slutledning från erfarenheten <strong>om</strong><br />
det förflutna aick ut derifrån, att stigningen skulle fortga, tills maximipriserna<br />
från den nastförflutna gyllne perioden blifvit återvunna eller till och med öfverträffade.<br />
Under det starka upplifvande af köp- och spekulationslust, s<strong>om</strong>.<br />
visade sig på nyåret, afslutades så manga och stora kop för innevarande års<br />
skeppning, att någon knapphet i tillförseln icke lätteligen k<strong>om</strong>mer att visa sig.<br />
Det ar bekant, att en af dessa transaktioner rörde sig <strong>om</strong> en sa betydlig<br />
myckenhet s<strong>om</strong> 20,000 standards. Det har i det hela taget visat sig, at<br />
<strong>om</strong> de disponibla upplagen på utskeppningsorterna ocksa blifvit i väsentlig<br />
man medtagna, så fanns dock annu ingen brist på förmaga att k<strong>om</strong>ma spekulationslusten<br />
till möte. Utan tvifvel förhåller det sig också sd, att nutida inrättningar<br />
för tillverkning af trävaror göra det ganska mycket lättare an förut<br />
för exportörerna att med kort beställningstid fullgöra leveranser. Härjemte<br />
bör ihiigk<strong>om</strong>mas, att de orsaker, s<strong>om</strong> på, senare hafva begransat förbrukningen<br />
och minskat köpförmagan pa engelska marknaden, fortfarande dro i<br />
verksamhet till flagon del. Det synes visserligen s<strong>om</strong> <strong>om</strong> städernas byggnadsarbeten<br />
vore i full gång. Den förstärkta driften i jern- och kolgrufvorna,<br />
liks<strong>om</strong> ock i de industriella inrattningarna, torde också k<strong>om</strong>ma att medföra<br />
ökad konsumtion af tra. Deremot k<strong>om</strong>mer det betryckta tillståndet, hvari<br />
landtmannaklassen efter en rad af missvaxtår befinner sig, otvifvelaktigt att<br />
leda till, att den betydande förbrukning, s<strong>om</strong> eljest faller på denna klass,<br />
för en langre tid inskränkes till det minsta möjliga, da saväl nybyggnad af
233<br />
hus s<strong>om</strong> utförandet af reparationsarbeten uppskjutas. Under de salunda papekade<br />
<strong>om</strong>standigheterna skulle vara sk<strong>og</strong>segare och exportiirer utan tvifvel<br />
bäst tillgodose sina intressen, <strong>om</strong> de icke af de höjda priserna ldto sig frestas<br />
till en forcerad tillverkning, s<strong>om</strong> lätteligen skulle leda till öfverproduktion<br />
med de sorgliga följder, s<strong>om</strong> en A, nyligen upplefvad erfarenhet inskärpt.<br />
En firma, s<strong>om</strong> hufvudsakligen har sina förbindelser med Neder-Bottens<br />
utskeppningsorter (Gefle, Söderhamn, Hudiksvall na. fl.) har sammanfattat sin<br />
erfarenhet <strong>om</strong> årets trdvaruhandelshistoria i följande meddelande:<br />
Visserligen hörde man tidigt pa året<br />
af en och annan försdljning af någorlunda stora partier ur ledande tillverkningar<br />
från Nedra Botten till nagot så när lönande priser, men de köpare,<br />
s<strong>om</strong> Wanda litto förleda sig, ins:ago snart sitt misstag. Sålunda såldes t. ex.<br />
några partier Geflevaror i januari på basis af <strong>om</strong>kring k 10 för mixed furuplankor<br />
med de etablerade dryga reduktionerna för lagre qvaliteter och för<br />
battens. Inga större försäljningar k<strong>om</strong>mo dock i gang förrän i mars, da prisema<br />
visade en oerhörd nedgang under de ar 1878 antagna lägsta priser.<br />
Man kan i gen<strong>om</strong>snitt sdtta priserna å de ledande Nedra Botten tillverkningarna<br />
under mars—juni till<br />
mixed 3:tia 4:ta 5:ta<br />
Furu-plankor k. 7: 10 h 8: 10 t, 6 h 6: 10 R, 4 it 4: 10 L 3 h 3: 10<br />
D battens ___ D 4: 10 h 7: 10 » 3: 10 h 5: 10 » 2: 10 h 4 » 2: 5 h. 2: 10<br />
med 10 shillings reduktion för 6:ta.<br />
I enstaka fall kunde man dock even under denna period för ledande<br />
tillverkningar betinga lastvis anda till 15 shillings pr standard öfver ofvan<br />
angifna högsta priser.<br />
Granpriserna voro i proportion till och med ännu lagre och kunna anslås<br />
i medeltal till L 4 h 4: 10. 0 för plankor och R. 3 h 3: 10. 0 för<br />
battens ()eh bräder, öfverhufvud för alla qvaliteter osorterade. Alla ofvanstående<br />
priser dro för Petersburger-standard, fritt <strong>om</strong> bord.<br />
Splittved (firewood) måste följa med i det allmänna prisfallet, och kunna.<br />
priserna dell under ofvannämnda period ansättas till att hafva vant i medeltal<br />
fran Nedra-Botten-hananarna 25 h 30 shillings för plank- och batten-ved,<br />
12 sh. 6 d. h 20 sh. för brädved, alit efter proportionen deraf för kubikfamn<br />
af 216 kubikfot fritt <strong>om</strong> bord.<br />
Furubjelkar, hvaraf exporten frail Sverige ej var särdeles betydlig, måste<br />
dock, i följe af den svara konkurrrensen af »pitch pine» samt Dantzig-, Memeloch<br />
Stettin-bjelkar följa med i prisfallet, och kunna priserna under perioden<br />
sagas hafva vant för goda (1:ma) bjelkar från Söderhamns, Hudiksvalls och<br />
Sundsvalls distrikter 24 shillings h, 27 sh. 6 d., alit efter groflek för load<br />
af 50 engelska kubikfot, fritt <strong>om</strong> bord.<br />
Furubräder yoro helt och hallet försurnmade, men pressades likafullt pa<br />
en ovillig marknad till priser, s<strong>om</strong> helt visst ej lemnade aflastaren tillbaka<br />
hälften af de utlagda arbetspenningarna, utan att liana nagot ails för tritvärdet.<br />
Under början af qvartalet juli—september voro priserna lika otillfredsställande,<br />
men efter mediet af juli började något mera fasthet visa sig i marknaden<br />
med här och der en förbättring i pris af 5 h 10 shillings pr standard.<br />
Köparne ansågo nemligen, att priserna hade natt sin lfigsta punkt och att<br />
skeppningen ej kunde fortga till sådana priser, hvaraf de hemtade mod att<br />
något villigare förse sig: Frakterna höllo sig under hela varen och s<strong>om</strong>maren
234<br />
på en hittills ej förutsedd lag punkt, hvilket i betydlig grad bidr<strong>og</strong> till afslutande<br />
af affarer, da reaktionen en gang intradt. Förbättringen i priser<br />
gjorde vidare framsteg under augusti vid fortfarande samma 'Aga frakter, och<br />
uppnåddes i atskilliga fall<br />
mixed 3:tia 4:ta 5:ta<br />
Furu-plankor_____ k 8: 15. 0 6: 15. 0 5 4<br />
» battens _____ » 6: 5. 0 5: 5. 0 4: 5. 0 3: 5. 0<br />
Gran-plankor R.. 5: 5. 0 och battens ct 3: 15. 0 öfverhufvud, allt för<br />
Petersburgerstandard fritt <strong>om</strong>bord; och kunna priserna i medeltal under denna<br />
period sagas hafva vant ofvanstaende &Is<strong>om</strong> maxima med <strong>om</strong>kring 10 shillings<br />
derunder sås<strong>om</strong> minimipriser. Det visar sig af det ofvansagda, att förbattringen i<br />
priser hufvudsakligen faller på de lagre qvaliteterna af furu samt pi gran,<br />
hvartill anledningen far sökas i den <strong>om</strong>standigheten, att koparne, för hvilka<br />
hufvudsaken var att köpa billigt., under perioden mars-juni försågo sig förnamligast<br />
med dessa sorter, hvaraf följaktligen i den mon s<strong>om</strong> siisongen framskred<br />
förråden visade sig blifva allt knappare. Bjelkar höllo sig i ungefar samma<br />
priser s<strong>om</strong> under mars—juni.<br />
Under oktober—december visade sig en fertfarande förbattring med laplust<br />
och stigande priser. Exportörerna hade dock sa gjort sina anordningar,<br />
att de ej behöfde nödvandigt skeppa sina varor, med mindre betydligt höga<br />
priser ernaddes, hvadan försäljningar och skeppningar under denna period ej<br />
voro särdeles betydliga. Denna förbättring var märkbar synnerligast i London,<br />
der betydande affarer gjordes i har liggande docklager, s<strong>om</strong> till största delen<br />
öfvergingo ur första i andra hand och sedermera under vintern hafva bytt <strong>om</strong><br />
égare atskilliga ganger till standigt uppgående priser.<br />
En egend<strong>om</strong>lighet under Aret var den ovanligt stora proportionen af battens<br />
i tillverkningarna, hvilka battens afyttrades till de ofvan nämnda 'Aga priserna<br />
och i betydlig mangd förbrukades till konvertering till hyfiade golfbräder (flooring),<br />
hvadan affarer afven i sistnamnda artikel (hvilken dock hitk<strong>om</strong>mer hufvudsakligen<br />
från Norge) rakade i samma lägervall s<strong>om</strong> den i oförädlad vara.»<br />
Af ingangna berattelser från vice konsulerne tillagges följande:<br />
Vice konsuln i Newcastle meddelar, att priserna på pitprops, s<strong>om</strong> för de<br />
olika dimensionerna (3, 3V 2, 4, 4 14 och 5 tum) under årets tidigare del noterades<br />
till 1 sh. 9 d., 2 sb. 6 d., 3 sh. 3 d., 4 sh. 6 d., 5 sh. 6 d. per<br />
72 löpande fot, vid dess utgång stigit till 3 sh. h. 3 sh. 6 d., 3 sh. 9 d. A<br />
4 sh. 3 d., 4 sh. 6 d. h, 5 sh., 5 sh. 3 d. hi 5 sh. 9 d. och 6 sh. A 6 sh.<br />
6 d. respektive. Pitprops af större längd hafva likaledes arbetat sig upp till<br />
gynnsamma priser, MI gruftimmer har stigit från 20 shillings till 32 sh. 6<br />
d. per load (string measure). Svenska battens stego fore nyåret <strong>om</strong>kring (k. 2<br />
per standard, hvaremot priset pa norska battens icke synes hafva avancerat i<br />
motsvarande grad.<br />
Vice konsuln i Grimsby yttrar <strong>om</strong> den prisstegring, s<strong>om</strong> egde rum pa<br />
hösten, att den utgjorde <strong>om</strong>kring 10 procent i förhållande till s<strong>om</strong>marpriserna<br />
der på stallet och hvad gruftimmer betraffar 20 procent. Rörande sistnämnda<br />
artik61 heter det, att den har vant alldeles utsåld.<br />
Fran Middlesbrough meddelas likaledes, att aterupptagandet af jerntillverkningen<br />
framkallat en liflig efterfrågan på gruftimmer och pitprops. Vice<br />
konsuln i Fleetwood yttrar, att han under de 30 år, under hvilka han vant<br />
sysselsatt med travaruaffärer, icke nagonsin upplefvat så betryckta förhallanden<br />
och sa liga priser s<strong>om</strong> de vid förra mids<strong>om</strong>martiden gallande.
235<br />
Vice konsuln i Cardiff anmarker, att det vidstrackta återupptagandet af<br />
kol- och jerngrufvorna i de kringliggande distrikterna har framkallat behof af<br />
gruftimmer och pitprops, och uppgifves noteringen der på stallet för natunda<br />
artikel salunda: fransyska L 1: 1. 0 per ton, vigt; norska L 1: 16. 0 per<br />
load. Da priset på den norska varan enligt derma uppgift är något lagre an<br />
för den franska (skillnaden larer utgöra <strong>om</strong>kring 4 ah. 6 d. per load) sagas<br />
norska pitprops vara företradesvis i efterfrågan. För andra varusorter uppgifvas<br />
priserna i Cardiff salunda:<br />
Timmer, basta sort L 2: 10. 0 pr load<br />
Furu-plankor, basta sort D 12 standard<br />
D . mindre goda sorter » 7<br />
Battens, basta sort » 10: 10. 0<br />
mindre goda sorter » 6<br />
Golfplankor, basta sort_ D 12: 10. 0<br />
mindre goda sorter 7: 10. 0<br />
fern. Importen af jern och jernvaror flit' Sverige uppgifves hafva utgjort:<br />
1878 <strong>1879</strong><br />
tons varde i -.-q. tons varde ct<br />
Jernmalm 600 713 6 6<br />
'Tackjern15,273 81,049 20,552 95,180<br />
Stångjern __ ______ 77,716 850,116 81,327 789,404<br />
Gl-ammalt jern till <strong>om</strong>arbetning<br />
5,890 20,927 1,645 5,968<br />
Oarbetadt std.]. 1,311 23,108 2,182 30,121<br />
Fabrikater af jern o.<br />
stal 15,187 167,336 18,809 225,291<br />
Tillsammans tons ___ 115,979 ct 1,143,249 tons 124,521 ct., 1,145,970<br />
eller 20,578,482 kr. eller 20,627,460 kr.<br />
Under det myckenheten således vuxit med 8 hi 9,000 tons eller <strong>om</strong>kring<br />
7 procent angifves vardet endast med en obetydlighet (<strong>om</strong>kring 49,000 kronor)<br />
hafva öfverstigit foregående arets import — likt förhållaudet mellan åren<br />
1877 och 1878. Detta resultat står också i god samklang med hvad s<strong>om</strong><br />
karakteriserat sist förflutna års historia betraffande denna <strong>om</strong>sattningsgren.<br />
Året började med ytterligare prisfall och annu ruera minskad efterfrågan<br />
a,n 1878. Den tryckta affarsstallningen saval i England s<strong>om</strong> i Sverige inverkade<br />
hUgst olycksbringande pa jernhandeln. Då härtill k<strong>om</strong>mo de betydande<br />
betalningsinstiilielserna af såväl handelsfirmor s<strong>om</strong> jernverksegare, så bief fram<br />
uti januari och februari, da de fiesta försaljningarna göras, stallningen bland<br />
koparne mer och mer betryckt. Samtidigt utvecklades bland saljarne på fiera<br />
hall en feberaktig oro och ifver att afven till nastan hvad pris s<strong>om</strong> helst<br />
söka afsatta sina stämplar, och föijden bief ett alimant prisfall utan motsvarande<br />
ökad försaljning. En enorm konkurrens uppstod, till en stor del föranledd<br />
deraf, att de massor jern, s<strong>om</strong> innehades af handelsfirmor och bruksegare,<br />
hvilka installt sina betalningar, måste realiseras, hvilket Ater dr<strong>og</strong> den<br />
öfriga marknaden med sig. Saljarne visade sig beredvilliga att oupphörligt<br />
sanka sina pris, och i synnerhet var detta fallet i Sheffield. Köpare, s<strong>om</strong> på<br />
s<strong>om</strong>maren och hösten 1878 försett sig med antagligen mera an sitt behof, till<br />
pris, s<strong>om</strong> dd ansågos låga, sago med farhåga samma , stäruplar på nyåret och
236<br />
våren <strong>1879</strong> öfverallt utbjudas till an billigare pris. Följden bief ett allmänt.<br />
missmod bland dem och fruktan, att minimipriserna da Annu icke blifvit uppnådda,<br />
samt deraf följande obenägenhet att löpa risken af än vidare uppköp.<br />
Prisfallet pågick fortfarande till fram i september, då ändtligen en vändning<br />
till ett bättre förhallande yppade sig och s<strong>om</strong> sedan dess oafbrutet fortgått.<br />
och ökat sig. För denna bättring har man att tacka den stora efterfrågan<br />
frail Amerika å svenskt jern s<strong>om</strong> först uttömde alla i Sverige befintliga firråd<br />
af såväl hamradt s<strong>om</strong> valsadt jern, och gjorde de svenska fabrikanterna mera<br />
förtröstansfulla, derigen<strong>om</strong> visande de engelska köparna, att den tid nu snart<br />
var förbi, då hvilket anbud s<strong>om</strong> helst från deras sida genast ant<strong>og</strong>s af säljarna,<br />
och att de måste följa med strömmen, <strong>om</strong> de ville hafva något svenskt.<br />
jern ails. S<strong>om</strong> de äfven samtidigt fingo efterfrågan sina egna produkter,<br />
blefvo de niera benägna att köpa råmaterial frail Sverige. Sheffield höll sig<br />
tillbaka mahända längst af alla engelska afsättningsorter, dertill föranledd till<br />
en del af egna stora förråd af svenskt jern, upphandlade under början af året<br />
till davarande låga pris. Dessa voro på nyåret från R, 1 till R, 3 per ton<br />
under 1878 års pris, men stego mot slutet af <strong>1879</strong> från R. 4 till 1, 5 per<br />
ton, med stigande tendens.<br />
Ungefär samma förhallande har egt rum i såväl tråd- och sömjernsmarknaden<br />
s<strong>om</strong> i den ostindiska marknaden. Trådjern, s<strong>om</strong> i början af året stod<br />
mellan L 11 och (Y, 11 10 sh. fritt <strong>om</strong> bord i svensk hamn, steg mot slutet.<br />
till R. 12 h R. 12 10 sh., och sömjern, s<strong>om</strong> på nyaret sages hafva<br />
saldt till (f: 9 10 sh. b, R. 10 »ex ship» i Hull och London, steg till R. 11<br />
R., 12 »ex ship». Assorteradt jern för Ostindien nedgick på s<strong>om</strong>maren anda<br />
till L 7: 15. h L 8 för specifikationer, hallande 3 It 6 extra dimensioner, alit<br />
levereradt »ex ship» i London, och hamradt 3X 5/8 jern för Indien till 2, 7:<br />
5. 0. Men dessa pris step från september, och uti december torde de kunna<br />
anses hafva uppnått R, 10: 10. 0 h L 11: 10. 0 för assorteradt jern och<br />
10 h k 10: 10. 0 för 3 X 5/8 jern. Alla dessa pris, med en utsigt, sedermera<br />
uppnådd, af Un ytterligare stegring. Det torde dock beaktas, att i<br />
sjelfva Indien prisen icke stego ens jemförligt harmed, utan att de fiesta, under<br />
senhösteu till Londonköpmännen försålda partier assorteradt jern af dem<br />
koptes på spekulation i förhoppning pa bilttre pris i Indien.<br />
Tackjernet hade icke visat något undantag från det allmänna prisfallet.<br />
Goda stämplar af grått bessemer jern, s<strong>om</strong> i början af Aret såldes till R, 4<br />
»ex ship» i Hull eller kolhamn, nedgingo anda till t. 3: 5. 0, men stego sederrnera<br />
raskt och voro mot slutet af året L 5: 10. 0 à, t, 6 med god efterfrågan.<br />
Skeppningen till Indien, hvarest ett öfverfyllande af marknaden egt rum<br />
1878, skall hafva utgjort<br />
1878 <strong>1879</strong><br />
B<strong>om</strong>bay, tons 14,038 4,024<br />
Calcutta, » 5,642 6,229<br />
19,680 10,273<br />
Till Levanten såldes sömjern till så laga priser s<strong>om</strong> .2, 9 och stänger<br />
till L 8 »ex ship», London, men i december gingo noteringarna för dessa<br />
sorter upp Hilda till L 13 och 12 respektive.<br />
Hastigheten i den prisstegring, s<strong>om</strong> talunda inträdde under årets sista<br />
månader och s<strong>om</strong> ytterligare fortsattes på nyåret var i och för sig egnad att<br />
framkalla fruktan för att <strong>om</strong>slaget icke skulle leda till någon fasthet i för-
237<br />
hållandena. Det särskilda förhållande med den marknad, hvarifrån förbättringen<br />
utgått, gjorde faran i ett hänseende så mycket större. S<strong>om</strong> införseltullen<br />
i Amerika är mycket h<strong>og</strong> d. jern och stål, är det egentligen blott det jemförelsevis<br />
låga priset å svenskt jern, s<strong>om</strong> sätter detsamma i stand att täfla i<br />
pris med det dyrare amerikanska trikolsjernet. Detta jemförelsevis låga pris,<br />
i forening med den impuls, s<strong>om</strong> de goda skördarna gåfvo deras handel, gjorde<br />
att amerikanarne kunde köpa så mycket svenskt jern för att hastigt fylla behofret.<br />
Den reaktion, s<strong>om</strong> det lag nitra till hands att befara, har också i<br />
sjelfva verket redan visat sig. Den starka efterfrågan hade i alla jernproducerande<br />
Mader, icke minst i Amerika, framkallat ut<strong>om</strong>ordentliga ansträngningar<br />
för att öka tillverkningen, och följden har blifvit ett affinant prisfall, s<strong>om</strong><br />
hvad det svenska jernet beträffar ledt till nedanstående noteringar: tackjern<br />
R. 5: 0. 0 i stället för ct 6 h, R, 6: 10. 0, assorteradt R. 12 i st. f. R. 12:<br />
15. 0 o. s. v. I det hela torde reduktionen röra sig <strong>om</strong> R. 1 per ton pit<br />
de olika sorterna, beroende naturligtvis på olika stämplar.<br />
Till och med med denna återgång torde dock den erfarenhet, man nu<br />
har gen<strong>om</strong>lefvat, i hvarje fall på ett glädjande sätt hafva adagalagt, att de<br />
mörka förutsagelser <strong>om</strong> den svenska jernindustriens framtid, s<strong>om</strong> fdr ett dr<br />
sedan allmant förspordes, voro <strong>og</strong>rundade. Det ar nemligen uppenbart, att de<br />
uppfinningar med afseende på ståltillverkningen, s<strong>om</strong> ant<strong>og</strong>os k<strong>om</strong>ma att utiifva<br />
ett så, ruinerande infiytande på det svenska jernet och stålet, fortfarande lemna<br />
ett rum åt dessa varor. Grunden härtill ligger dock näppeligen deri, att<br />
dessa; uppfinningar hafva visat sig misslyckade, utan i den mera glädjande orsaken<br />
att det finnes ändamål, för hvilka det svenska jernet har företräden och<br />
egend<strong>om</strong>ligheter, s<strong>om</strong> icke kunna ersättas. Hvad särskildt beträffar den uppfinning,<br />
s<strong>om</strong> företrädesvis väckt u.ppseende sås<strong>om</strong> epokgörande, nemligen bessemer-metodens<br />
användning på jern af fosforhaltiga malmer, synes det vara<br />
otvifvelaktigt, att problemet verkligen fått sin praktiska losning. Enligt nyligen<br />
offentliggjorda meddelanden lära för närvarande 13 smaltugnar vara<br />
gang under det på metoden erhållna patent, och fiera uppftitas så,vä.1 i England<br />
s<strong>om</strong> i Belgien och Tyskland. Enligt uppgift skola <strong>om</strong>kostnaderna för<br />
anvandningen af här <strong>om</strong>handlade process endast utgöra 5 shillings per ton utöfver<br />
hvad den ursprungliga bessemer-metoden kräfver, under det tackjern af<br />
clevelat,dmalm, s<strong>om</strong> derigen<strong>om</strong> kan tillgod<strong>og</strong>öras, faller sig <strong>om</strong>kring 50 procent<br />
billigare än det s<strong>om</strong> förut användes vid tillverkning från hematitmalm. Stål<br />
beräknas på detta sätt kunna leverèras <strong>om</strong>kring 52 shillings billigare än hvad<br />
förut vant möjligt. »De förändringar», heter det i nä,nanda meddelande, »s<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong> denna nya phase i produktionen torde kunna åstadk<strong>om</strong>mas i användningen<br />
af stål i stället för jern, äro oöfverskadliga, nästan lika stora s<strong>om</strong><br />
fallet var vid införandet af den ursprungliga bessemer-processen.» I sammanhang<br />
harmed drages uppmärksamheten derpå, att en afgjordt öfvervägande del<br />
af Storbritanniens årliga upphemtning från jerngrufvorna består af fosforhaltiga<br />
malmer, s<strong>om</strong> hittills vant oanvindbara i ståltillverkningen (<strong>om</strong>kring 15,000,000<br />
tons mot 2,000,000 tons hematitmalm). Det sages dock, att vissa ofullk<strong>om</strong>ligheter<br />
fortfarande häfta vid den ernådda produkten, nemligen si till vida,<br />
att den, heter det, »ofta visar sig ojemn.»<br />
Sås<strong>om</strong> inhemtas kan har år 1877 si godt s<strong>om</strong> ingen import egt rum af<br />
svensk malm. På det nya året skulle försök i något större skala blifvit gjordt<br />
med sådan infdrsel, i det att såväl fan Göteborg s<strong>om</strong> från ostkusten itskilliga<br />
laster lära blifvit afsända — med hvilket resultat uppgifves ännu icke.<br />
Af fdreliggande uppgifter framgår, att sammanlagda värdet af Englands<br />
jernimport (inberäknadt malm) för <strong>1879</strong> utgjorde L 3,697,709, hvartill Sverige
238<br />
bidragit med inemot en tredjedel. Lemnas mahnen ur rakningen utgör Sveriges<br />
andel i hela jernimporten narmare halften.<br />
Af norskt jern infördes år <strong>1879</strong>:<br />
Tackjern 172 tons till varde af 2,002 R.<br />
Stangjern 10 D D 224 D<br />
G-ammalt jern 132 D D 400 D<br />
Stil 16 )) D193 »<br />
Diverse 35 D D 563 ))<br />
374 tons till varde af 3,382<br />
mot 7,700 L år 1878. Af malm infördes 1,140 centner.<br />
Införseln af spanmål till Storbritanien och Irland utgjorde fir <strong>1879</strong> jemfördt<br />
med de tvenne nastföregående åren<br />
<strong>1879</strong> 1878 1877<br />
Hvete ...... ...... cwt. 59,368,140 49,811,643 54,162,888<br />
Korn D 11,541,098 14,162,028 12,970,751<br />
Hafre » 13,482,607 12,765,789 12,925,604<br />
Arter 1,916,777 1,804,733 1,511,846<br />
Majs D 36,078,586 41,631,348 30,455,681<br />
Bönor 2-,310,101 1,870,508 4,573,482<br />
Hvetemjöl _ ..... D 10,730,558 7,823,999 7,369,529<br />
Tillsammans cwt 135,427,867 129,870,048 123,969,781<br />
bcraknad till ett sammanlagdt<br />
varde af k st. 6),570,804 58,340,410 63,192,221<br />
Det betydliga prisfall, s<strong>om</strong> egt rum på dessa artiklar, blifver med ens i<br />
ögonen fallande, <strong>om</strong> man tager i betraktande, att importen <strong>1879</strong>, oaktadt 11<br />
millioner cwt större an fir 1877, likval i varde visar 2 1/2 millioner pund st.<br />
mindre. Hufvudtillförseln under året k<strong>om</strong> fran Amerika. I motsats mot hvad<br />
80111 var fallet med England hade man der haft såval en rikare skörd án någonsin<br />
s<strong>om</strong> ock beskaffenheten ovanligt vacker. Till följd haraf ant<strong>og</strong> importen<br />
sarskildt af hvete från Förenta Staterna ett ut<strong>om</strong>ordentligt <strong>om</strong>fang och<br />
utgjorde 'Ara två tredjedelar af Englands hela hveteimport. Nedanstående<br />
tabell visar myckenheten och vardet af namnda import Ar <strong>1879</strong>, sammanstaldt<br />
med 1877 och 1878<br />
<strong>1879</strong> 1878 1877<br />
Cwt 35,976,805 28,963,901 21,308,667<br />
Varde L st. 19,106,249 16,466,846 13,535,204<br />
Omfanget af spannmålsimporten från Sverige under samma år framgår af<br />
följande tabell:<br />
Myckenhet: <strong>1879</strong> 1878 1877<br />
Hvete cwt 20,688 16,363 33,603<br />
Korn.. D 491,028 460,587 318,254<br />
Hafre ----------» 4,081,140 3,083,578<br />
Bönor ------<br />
D 39,246 20,467 --<br />
Tillsammans cwt 5,030,249 4,578,557 3,435,435
239<br />
Värde:<br />
Hvete L st. 11,041 8,550 20,590<br />
Korn D 229,552 219,523 154,056<br />
Hafre_____ 1,568,947 1,562,833 1,329,359<br />
Bönor 15,619 9,413 -<br />
Tillsammans L st. 1,825,159 1,800,319 1,504,005<br />
Importen från Sverige <strong>1879</strong> har således för alla spanmålssorter öfververstigit<br />
foregående års, <strong>om</strong> an stigningen i det hela taget joke dr så betydlig<br />
s<strong>om</strong> 1878. Ehuru svenskt hvete skattas högt harstades, dr dock tillförseln<br />
mindre betydlig på grund deraf, att såväl kontinenten s<strong>om</strong> svenska och danska<br />
qvarnverk betala jemförelsevis högre för detsamma. Priset på svenskt korn var<br />
vid årets början 32 à 35 shillings för 448 R af vanliga sorter och anda till<br />
38 h 41 shillings för finare maltningsvara. För sistnamnda slag höllo sig<br />
priserna, intill slutet af mars, då den egentliga tualtningstiden var förbi, hvaremot<br />
utfordringskorn under s<strong>om</strong>marens lopp fluktuerade Indian 28 och 32 sh.<br />
IDå årets skörd begynte k<strong>om</strong>ma på marknaden och det visade sig, att en stor<br />
del af det engelska kornet skulle blifva obrukbart till maltning, betalades titer<br />
höga priser för vackra svenska sorter, hvaraf dock tillförseln då var jemföreisevis<br />
ringa. Under loppet af hösten och vintern betingade extra fina varor<br />
40 à 44 shillings för 448 skålp., under det siimre sorter såldes för 35 A, 38<br />
shillings. För öfrigt, har maltningstiden i år har i landet vant mindre god<br />
och dertill kort. Med afseende 'sarskildt på korn faster vice konsuln i Newcastle<br />
uppmarksamheten på önskligheten af en battre sortering och anbefaller<br />
Boby 's kastmaskin för kornrensningen.<br />
- Hafreiruporten från Sverige var ungefar densamma s<strong>om</strong> 1878, under det att<br />
Phi Norge en tillvaxt egde rum, så att den utgjorde samrnanlagdt 119,357 cwt.<br />
till ett varde af t, 40,481 mot cwt. 55,367 och Lt 20,432 år 1878. Prisen voro<br />
vid årets början mycket låga och fluktuerade mellan 18 och 20 sh. för 320<br />
skålp. torkad skdnsk, 16 sh. 9 d. h 18 sh. 6 d. för otorkad Göteborgs 304<br />
skålp., 18 sh. 6 d. à 20 sh. 6 d. för svart 320 skalp samt 17 sli. 6 d. A,<br />
18 sh. 6 d. för norsk 304 R. Mot slutet af s<strong>om</strong>maren stego prisen något,<br />
och i september och oktober betalades 22 sh. 6 d. hi 23 sh. 6 d. few torkad<br />
skånsk 320 skålp. Da den nya skörden k<strong>om</strong> pd marknaden och intill årets<br />
slut betalades torkad skånsk med 21 h, 22 sh. för 320 skålp., otorkad Göteborgs<br />
18 sh. 6 d. h, 19 sh. 6 d. för 304 skålp., svart 20 sh. A, 20 sh. 6 d.<br />
för 320 skalp. och norsk 18 A, 19 sh. för 304 R. Under de första månaderna<br />
af innevarande år hafva priserna stigit något litet sedan de fiesta ryska hamname<br />
under langre tid vant stängda.<br />
Af majs har tillförseln frå.n Amerika under senare hälften af året vant<br />
betydligt mindre an förr, hvaraf följden blifvit, att hafreprisen kunnat halla<br />
sig så någorlunda fasta.<br />
Vår export af lefvande hornboskap till England har under de två senaste<br />
åren tagit ny fart, efter det densamma under några dr gått tillbaka. Antalet<br />
uppgifves hfvaa vant 1877 5,056, 1878 7,915 och <strong>1879</strong> 8,880. Den<br />
svenska slagtboskapen står i godt anseende och finner hat afsättning, <strong>om</strong> an<br />
till lagre priser än s<strong>om</strong> erhöllos för engelsk boskap. Hvad s<strong>om</strong> anmarkes ar<br />
dels, att de svenska djuren gemenligen vid importen dro thi' gamla att lemna<br />
första sorts kött. Det erkännes dock, att undantagsvis förek<strong>om</strong>ma oxar af<br />
svensk import, s<strong>om</strong> fullk<strong>om</strong>ligt kunna mdta sig med engelska och da också<br />
inbringa motsvarande pris. Den basta tiden för införseln lax vara på våren,<br />
så tidigt s<strong>om</strong> möjligt för att undgå konkurrensen med den amerikanska im-
240<br />
porten, hvars hufvudmassa i allmanhet k<strong>om</strong>mer fram einot och in på s<strong>om</strong>maren.<br />
I år begynte den clock redan i februari. Medelpriset för .svensk slagtboskap<br />
angifves hafva vant R, 18 för stycke. Enligt importuppgifterna för<br />
1878, s<strong>om</strong> angifva sammanlagda vat-det af svensk slagtboskap till R. 1 81,981,<br />
skulle medelpriset under samma år ha vant L 23, men denna siffra torde vara<br />
för h<strong>og</strong>. En eller annan Ong hafva oxar från Sverige salts till så högt pris<br />
s<strong>om</strong> (k, 38 för stycke.<br />
Af får hafva år <strong>1879</strong> införts 3,625 mot- 4,682 år 1878. Hela vardet<br />
för sistnamnda år angifves i Board of Trades tabeller till R. 14,548. Slutligen<br />
infördes år <strong>1879</strong> af svin ett antal af 1,789.<br />
Hufvudimporten sival af hornboskap s<strong>om</strong> får frau Sverige försiggick till<br />
Newcastle.<br />
Såväl svenskt s<strong>om</strong> norskt smör uppehålla sin framstående stallning på<br />
engelska marknaden och saljas till nastan lika höga pris s<strong>om</strong> basta danskt<br />
herrgårdssmör. Importen eger rum i synnerhet till Hull och Newcastle, och<br />
i förstnatianda hamn har importen ökats med öfver 8,000 cwt svensk och<br />
1 3,000 cwt n)rsk vara. Sammanlagda införseln från Sverige belöpte sig enligt<br />
Board of Trades tabeller till 39,000 cwt 1877 och 39,138 cwt 1878,<br />
motsvarande ett varde af respektive k. 239,000 och L 235,311. Prisen<br />
hafva under årets lopp varierat mycket och delvis stått sardeles lågt. I Loudon<br />
betalades för basta svenskt smör i januari och februari 120 A. 140 sh.,<br />
i medlet af mars sjönko prisen 15 shillings, i slutet af mars fiter 5 A, 10<br />
shillings, hvarpå det höll sig till medlet af maj vid 100 h 120 sh., gick di<br />
-ned till 95 h 110 sh., senare i samma månad till 90 h 100 sh., och i slutet<br />
af juni voro prisen 80 A, 90 sh. Först i slutet af augusti stego de till 95<br />
a 100 sh., i början af oktober till 105 h 115 sh. och gingo under loppet af<br />
hösten och - vintern upp till 125 A, 135 sh. hvilket var noteringen den sista<br />
december.<br />
I Newcastle noterades i januari 122 h 142 ah., februari 134 h 150 sh.;<br />
i mars gingo prisen ned till 118 A, 1 28 sh., i juni ytterligare till 92 h 100<br />
sh.; i september intradde en forandring: 102 A, 115 till 108 h 130 sh.; i<br />
november uppnåddes januari-prisen 132 hi 145 sh., och vid årets slut noterades<br />
140 h 150 sh. För sekunda varor, bland annat s. k. butterin, hvaraf<br />
från Norge införts betydande qvantiteter, beraknar man 10 h 20 sh. under<br />
ofvannamnda noteringar.<br />
Vice konsuln i Hull påpekar i sin rapport önskligheten deraf, att vid<br />
inpackningen anvandes bättre och starkare liclor an de nu brukliga, och, hvad<br />
sarskildt det norska smöret betraffar, att en <strong>om</strong>sorgsfullare sortering vore att<br />
anbefalla.<br />
Papper. Importen af papper från Sverige tillt<strong>og</strong> icke obetydligt under<br />
året och utgjorde 74,876 cwt mot 53,912 året förut Fran Norge infördes<br />
43,261 centn., hvaraf 14,333 centn. tryckpapper. Medan marknaden för<br />
svensk och norsk trämassa behöll en ganska god ställning, var detta deremot<br />
icke fallet med papper. Vanligt tryckpapper såldes till 2 14 pence per skilp.<br />
för tyngre och 2 3/4 d. för littare sort, fritt <strong>om</strong> bord i London, ett prisfall af<br />
aver 1 d. per skilp., jemfördt med för 3 h 4 år sedan. Större mangder<br />
karduspapper hafva under året införts hit, och finnes all utsigt för att detta<br />
slag skall blifva en lika betydlig importvara s<strong>om</strong> tryckpapper. Prisen hafva<br />
under året varierat från 1 1/2. d. till 2V, d. pr skålp. Den under senaste<br />
tiden inträdda förbattringen i handelsförhållandena i det hela har också utstrackt<br />
sin inflytelse till pappersmarknaden, och det är att förvanta, att en
241<br />
förhöjning i prisen efter hand k<strong>om</strong>mer att inträda, <strong>om</strong> råmaterialierna bibehålla<br />
sitt nuvarande höga värde.<br />
Tiindstickor. Närmast till följd af förutvarande öfverproduktion hafva<br />
prisen på tändstickor ytterligare fallit under året. En ganska betydlig inskränkping<br />
i produktionen och stegring på kemikaliemarknaden bidr<strong>og</strong> emellertid<br />
fram på året att höja prisen, fastän icke i väsentlig mån. Utsigterna för den<br />
stundande tiden äro emellertid busare, i synnerhet för den transmarina marknaden.<br />
Importen till London A r <strong>1879</strong> belöpte sig till från Sverige <strong>om</strong>kring<br />
30,000 kistor och från Norge <strong>om</strong>kring 10,000, tillsammans <strong>om</strong>kring 40,000<br />
kistor, hvaraf något öfver 10,000 reexporterades. På Londons marknad noterades<br />
prisen till 1 sh. 5 d. h 1 sb. 6 d för säkerhetständstickor och 1 sh.<br />
2 d. 'h 1 sh. 3 d. för fosfortändstickor per gross askar. Sistnämnda slags<br />
tändstickor importerades mest från Norge — endast till jemförelsevis ringa<br />
mängd från Sverige.<br />
Oljekakor. Införseln af oljekakor har under det förflutna året vant betydligt<br />
starre an 1878, och en icke obetydlig stegring i priset egde rum på<br />
hösten. Importen till Hull från Sverige utgjorde 126 tons och från Norge<br />
1,651 tons.<br />
Beck och tjtira. Beck och tjära importerades hufvudsakligast till London,<br />
Liverpool, Hull och Bristol. Hit till London har importen vant betydligt<br />
större under det förflutna året än förut. Från Stockholm 35,124 tunnor tjara<br />
och 68,213 tunnor beck; från Archangel respektive 18„566 och 4,280 tunnor.<br />
Priserna noterades för stockholmstjära i januari 15 sh. 9 d. h 18 sh. 3 d.,<br />
juli 15 sh. 6 d. h 17 sb., stego i oktober till 16 sh. 6 d. hi 18 sh.; från<br />
Archangel samma tid 10 sh. 6 d. hi 12 sh., 11 h 12 sh. 6 d., 12 hi 14 sb.<br />
6 d., alit per tunna.<br />
Kemikalier. Priserna på kemikalier hade i början af <strong>1879</strong> nått en grans,<br />
hvarunder de näppeligen kunde gå, ocb samtnanställer man noteringarna för de<br />
vigtigaste artiklarna 1872-73 med förra årets, så visar sig en nedgång af<br />
nästan 75 procent. Exporten af alkali var vid slutet af september 28,591<br />
tons större än vid samma tid året näst förut, men icke desto mindre föll värdet<br />
med nästan t, 7,281 eller i medeltal 12 procent under 1878 års priser,<br />
och härvid naärkas, att de priser, s<strong>om</strong> erhöllos under tiden januari—september<br />
1878 voro de lägsta s<strong>om</strong> någonsin noterats. Det är n<strong>og</strong>samt bekamt,<br />
att det har vant endast med stora uppoffringar, s<strong>om</strong> fabrikationen hållits i<br />
gång. Den stegring på jernmarknaden, s<strong>om</strong> inträffade fram på hösten i fjor<br />
gaf emellertid ufven anledning till en förökad efterfrågan på kemikalier och<br />
det till den grad, att priserna under november uppgingo 25 till 60 procent.<br />
Fabrikanterna hade svårt att åtaga sig större beställningar, hvilket också Ur<br />
fallet vid närvarande tidpunkt. Noteringarna utvisa en stegring af <strong>om</strong>kring<br />
L 1 per ton för sodakristaller, för prima alkali öfver ct 2 och svafvelsyra<br />
<strong>om</strong>kring ct 1: 10. 0 per ton.<br />
Koppar. ../ifven för koppar bar på sista tiden en stegring i priserna egt<br />
rum, enligt beräkning nära L 10 per ton öfver fjordrets. Efterfrågan<br />
koppar för utländska marknader har vant särdeles liflig och exporten ant<strong>og</strong><br />
under året ett betydande <strong>om</strong>få'ng. Utsigterna till en -varaktig fasthet aro sardeles<br />
gynnsamma. Sås<strong>om</strong> <strong>om</strong>edelbar följd af förhöjningen i kopparpriserna<br />
inträdde ()dish en stegring i priserna pd malm, på sätt följande tabell utvisar<br />
1874 1875 1876 1877 1878 <strong>1879</strong><br />
DBars» t. 87 81 76 66 58 66<br />
T,Tough» » 92 87 82 70 62 70<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sj(yart. 16
242<br />
Malm<br />
1 16sh.h16: 6 d. 16à17 15h:16 12: 6 A,13 inn: 6 13: 6 h14:<br />
pRegulus»<br />
Fran Norge infördes 2,500 tons kopparmalm.<br />
Till afslutning af denna berattelse far jag aran tillägga följande meddelande<br />
<strong>om</strong><br />
De engelska k<strong>om</strong>m ersiella och ekon<strong>om</strong>iska förhållanclena:<br />
Det ar svårt att förestalla sig en större motsats an den, s<strong>om</strong> visade sig<br />
i utsigterna för handel och industri vid årets början och vid dess slut. Den<br />
allmänna misstro, s<strong>om</strong> hade följt på Glasgowbankens fall var märkbar alit<br />
igen<strong>om</strong> årets första månader. Andra k<strong>om</strong>mersiella olyckor intraffade tid efter<br />
annan, och affairernas <strong>om</strong>fång var i ständigt aftagande. S<strong>om</strong> en följci<br />
vidhöllo priserna på nödvändighetsvaror, s<strong>om</strong> redan i slutet af 1878 gått jemförelsevis<br />
lågt ned, fortfarande att sjurika, och vid slutet af första halfåret<br />
hade dessa nått en anmärkningsvärdt låg nivå. Vanskligheten i förhållandena<br />
visade sig förnämligast i de industriidkande distrikterna i norra delen af England.<br />
En mängd jernverk samt ull- och b<strong>om</strong>ullsfaktorier upphörde med sin<br />
verksamhet helt och hållet, och vid de fabriker, s<strong>om</strong> höllos i gang, t<strong>og</strong> man<br />
nastan öfverallt sin tillflykt till förkortade arbetstider. Betydlig nedsättning<br />
af arbetslönerna egde rum, ehuru icke utan motstand frail arbetarnes sidav<br />
Fiera mycket utbredda strejker organiserades under årets förra del, i synnerhet<br />
bland b<strong>om</strong>ullsspinnare och maskinarbetare, men icke i något fall med framgang,<br />
da den nödvanclighet, s<strong>om</strong> bestamde arbetsgifvarne till nedsättningen var<br />
för tvingande för att tillstadja något val. I många fall visade sig afven dessa<br />
matt och steg otillräckliga för att radda betydande anläggningar, och man<br />
hade den skonsamhet och lampa, hvarmed fordringsegarne under denna kritiska<br />
period gjorde sina kraf gällande, att tacka för att en sammanstörtning af öfvervaldigande<br />
<strong>om</strong>fang icke inträffade.<br />
I forening med de missgynnsamma handelsförhållandena blefvo utsigterna<br />
för skörden, efter hand s<strong>om</strong> året skred fram, stadse mindre lofvande i det att<br />
snart sagdt oupphörligt regn och lag temperatur rådde alltigen<strong>om</strong> s<strong>om</strong>maren<br />
och skördetiden. Nedan skall mera i detalj visas följderna af dessa för landtbruksnäringarna<br />
ovanligt <strong>og</strong>ynnsamma väderleksförhållanden. Mr må blott<br />
nämnas, att det tilländalupna året allmänt anses för att hafva vant det mest<br />
<strong>og</strong>ynnsamma, s<strong>om</strong> Englands jordbrukare upplefvat nu på ett halft århundrade.<br />
Med afseende på <strong>om</strong>sättningsförhållandena torde intet vara niera betecknande<br />
an jernvägarnes verksamhet, och det visar sig då af trafikberattelserna för 16<br />
jernvagslinier i England, att dessa i jemförelse med första halfåret 1878 hade<br />
vidkänts en nedgång i ink<strong>om</strong>sterna af icke mindre an 600,000. Öfverhufvud<br />
var den k<strong>om</strong>mersiella synkretsen på alla håll förmörkad af olycksdigra<br />
skyar, då ett plötsligt och ut<strong>om</strong>ordentligt <strong>om</strong>byte till ett battre egde rum<br />
<strong>om</strong>kring midten af september månad och fortfor att vinna styrka anda till<br />
årets slut.<br />
Under loppet af de senaste två åren hade FOrenta Staterna efter hand<br />
rest sig från den k<strong>om</strong>mersiella krisen 1873. Med återtagandet (för första<br />
gången efter inbördeskriget) af parikurs, intriidde från början af året <strong>1879</strong> en<br />
ny æra af k<strong>om</strong>mersiel uppbl<strong>om</strong>string. De vestliga staterna i synnerhet hade
243<br />
under langre tid skördat fördelen af de jemförelsevis höga priserna pa span<br />
mål och fddoämnen i Europa, under det att transportkostnaderna hade vant<br />
betydligt förminskade alit ifrån prisfallet i Amerika. Den raska utvecklingen<br />
i vestra staterna ledde redan under förra delen af året till ett återupplifvande<br />
af jernvägsföretag, hvilket Ater framkallade behof af jern och kol i långt större<br />
utsträckning an det stod i de amerikanska tillverkarnes makt att frambringa.<br />
Priserna på dessa varor voro i ständigt stigande under årets fdrsta hälft och<br />
hade ungefär i juli k<strong>om</strong>mit så högt, att engelska tillverkare sattes i stånd att<br />
bekämpa den oerhördt höga tariffsatsen. Med ens vände sig strömmen. Engelska<br />
jerntillverkare funno tillfälle att göra sig af med sina stora upplag,<br />
och da efterfrågan från de amerikanska marknaderna fortfor, ant<strong>og</strong>os beställningar<br />
för framtida leveranser till annu högre priser. Da det harigen<strong>om</strong> plötsligen<br />
bief klart, att gränsen var uppnadd, trädde beställningar bade för inhemsk<br />
förbrukning och för export till andra frammande Wader an Förenta<br />
Staterna snart in i konkurrens. Andra metaller följde jernet. Koppar, tenn<br />
och bly stego hastigt. Skeppsfarten bief för någon tid ytterst liflig, och skeppsbyggare<br />
öfverväldigades med anbud. På kemikalier visade sig stor efterfrågan<br />
med deraf följande prisstegring, och slutligen utbredde sig denna nya aktivitet<br />
even till alla grenar af venadstillverkningen. Det återupplifvande af b<strong>om</strong>ullsindustrien,<br />
hvaråt i detta afseende maste tilläggas största nationela betydelse,<br />
antages af val underrättade auktoriteter att hafva k<strong>om</strong>mit just i rattan tid för<br />
att frälsa Lancashire från ruin. Sås<strong>om</strong> resumé af det foregående torde kunna<br />
sagas, att för alla grenar af verksamhet har innevarande år börjat under ljusa<br />
utsigter, endast med undantag af landtbruket, för hvilket intet återupplifvande<br />
kan vara att förvänta, förrän battre skördar inhöstats.<br />
De af Board of Trade offentliggjorda uppgifterna öfver in- och uttörsel<br />
visa hvad värdena betraffar endast föga skilnad, jemfördt med 1878. Importen<br />
representeras af en summa af 1. 362,000,000 mot R„ 368,000,000 nistforegående<br />
året. Totalsumman för exporten uppgifves till R, 247,000,000<br />
mot R, 245,000,000 fir 1878. Detta är det. första ar efter 1872 man icke<br />
haft att iakttaga en nedgang i exporten. Men denna tillökning af 2.millioner<br />
blir mer än förklarad gen<strong>om</strong> det ökade värdet af reexporterade importartiklar.<br />
Under det all slags produktion var nedtryckt gjorde utländska fabrikanter stora<br />
inköp pa den engelska marknaden i synnerhet af b<strong>om</strong>ull och kaffe. Värdet<br />
af utförda fabriks- och manufakturvaror visar en nedgang af R, 1,000,000, pa<br />
satt framgår af följande tabell:<br />
Total export<br />
Deraf britiska Reexport af utprodukter<br />
ländska varor<br />
1878 ------ L 245,000,000 193,000,000 52,000,000<br />
<strong>1879</strong> D 247,000,000 192,000,000 55,000,000<br />
Uppgifterna <strong>om</strong> arets <strong>om</strong>sättning skulle dock vara missledande för uppfattningen<br />
af den närvarande ställningen, med mindre de i flagon man analyseras.<br />
Allt igen<strong>om</strong> de nio första manaderna visade värdena bade af import<br />
och export en mycket stor nedgang; de slutliga totalsummorna hafva erhållits<br />
ensamt gen<strong>om</strong> sista fjerdedelen af året, da den betydliga stegringen i priser<br />
egde rum under det inträdda återupplifvandet af handeln. I synnerhet hvad<br />
exporten beträffar var det, oaktadt <strong>om</strong>sättningen af stora qvantiteter, fdrst<br />
mot arets slut s<strong>om</strong> de officiella uppgifterna begynte visa en tillväxt i värderubriken.<br />
I december månad lato tabellerna emellertid firstå, hur ut<strong>om</strong>ordentlig<br />
den förändring var, s<strong>om</strong> egt rum i landets <strong>om</strong>sattningsförhallanden.<br />
Exportvärdet för denna månad var nemligen L 16,587,(}00 mot 2- 14,661,000
244<br />
ar 1878. De två hufvudartiklarna, b<strong>om</strong>ullsvaror och jern, visa följande jemförelse:<br />
Myckenhet Varde<br />
Utförda dec. 1878 dec. <strong>1879</strong> dec. 1878 dec. <strong>1879</strong><br />
B<strong>om</strong>ullsvaror, yards 280,580,000 319,739,000 L 3,683,000 ct 4,024,000<br />
Jern och stål, tons 143,000 250,000 » 1,235,000 » 1,808,000<br />
Fran början af innevarande år stalla sig uppgifterna an gynnsammare; och<br />
skulle en någorlunda god årsaring erhållas, Ur det antagligt, att skilnaden<br />
mellan export och import skall betydligt minskas.<br />
Hela vardet af importen för året var 362 millioner pund sterling, hvilket<br />
ar G millioner mindre !in nastföregående året och 32 millioner mindre<br />
1877, da den oerhörda summan 394 millioner — den högsta s<strong>om</strong> någonsin<br />
kunnat uppvisas — nåddes. I statistiska framstallningar har man klassificerat<br />
de hufvudgrenar, hvari importen fördelar sig, ph följande satt:<br />
1878 <strong>1879</strong><br />
Animaliska födoamnen L40,290,000 39,470,000<br />
Vegetabiliska d:o » 89,280,000 4,110,000<br />
Vin samt spirituösa och jästa drycker » 8,210,000 8,280,000<br />
Té, kaffe och chokolad » 19,800,000 19,720,000<br />
Tobak 3,720,000 1,980,000<br />
Åtskilliga förbrukning. sartiklar (hvaribland t. ex.<br />
petroleum, talg, guano m. in.) » 11,370,000 10,410,000<br />
Tillsammans, födo- och förbrukningsamnen ct 172,670,000 173,970,000<br />
Raamnen för föradling, utlandska manufakturoch<br />
fabriksvaror samt icke specificerade artiklar<br />
195,.330,000 188,030,000<br />
Alit tillsammans L 368,000,000 362,000,000<br />
Uppgifterna för nastlidna år dro endast approximativa men antagas icke<br />
synnerligen skilja sig från verkliga förhållandet. Det framhålles sås<strong>om</strong> beaktansvärdt,<br />
att totalvärdet för födoärnnen, oaktadt de prisfiuktuationer, s<strong>om</strong> egde<br />
rum under årets lopp, hafva hållit sig så pass föga förändrade, s<strong>om</strong> fallet dr.<br />
Den dåliga iirsvdxten, s<strong>om</strong> nödvandiggjorde en ökad import af hvete, var<br />
tiilräcklig forklaring af de <strong>om</strong>kring 5 millioner pund sterling, hvarmed rubriken<br />
vegetabiliska födoämnen blifvit höjd; men minskningen i andra 'Airingsämnen<br />
och förbriikningsartiklar var tillräcklig att reducera hela tillväxten på<br />
detta konto till 1 million.<br />
Alit igen<strong>om</strong> årets nio första månader, då handelns betryck satte ned alla<br />
priser, sjönko importtalen många millioner. Det är deremot säkert n<strong>og</strong>, att,<br />
<strong>om</strong> nuvarande priser hålla sig, en stor till -växt k<strong>om</strong>mer att visa sig i såval<br />
import- s<strong>om</strong> exportvärdena för innevarande dr. Det förhåller sig emellertid<br />
sa, att ett återupplifvande af handeln i ett fabriksidkande land blir snarare<br />
synbart i retamnena du i de föriidlade produkterna. Sås<strong>om</strong> exempel hiirpå kan<br />
ndm.nas, att ensamt b<strong>om</strong>ull och ull utvisa ett ökadt viirde för december, jemfördt<br />
med motsvarande månad nastföregiiende dr, af t, 2,800,000. Det torde<br />
derför kunna förutsägas, att året 1880 skall k<strong>om</strong>ma att utvisa en jemförelsevis<br />
större tillökning i export- an i importvärdena.<br />
Med alla förklarande <strong>om</strong>ständigheter står dock det föga tillfredsställande<br />
resultat Ater, att skilnaden mellan export och import fortfarande är mycket
245<br />
stor och under det förflutna året representeras af den ansenliga summan af<br />
115 millioner pund sterling. I afdrag harp& är att anföra hvad s<strong>om</strong> viinnits<br />
gen<strong>om</strong> skeppsfrakter i utländsk fart, gen<strong>om</strong> export af myntade metaller, gen<strong>om</strong><br />
försäljning af fartyg a utländsk ort samt gen<strong>om</strong> rdntor af utländska tillgodohafvanden<br />
i statskin o. d. Hvad dessa konton uppga till kan joke angifvas,<br />
men det sistnämnda och största af dem har utan tvifvel på de senare åren<br />
undergått en betydlig minskning, efter hand s<strong>om</strong> britiskt kapital efter dyrköpt<br />
erfarenhet dragit sig tillbaka från tvifvelaktiga utländska placeringar.<br />
Den allvarsamma pröfning, s<strong>om</strong> långa tider af ekon<strong>om</strong>iskt betryck underkastat<br />
landets hjelpkällor, har <strong>om</strong>sider visat sin verkan äfven pa statsink<strong>om</strong>sterna.<br />
Den brist af L 3,340,000, s<strong>om</strong> visar sig i den parlamentet nyligen<br />
fdrelagda budgeten, härrör sig utcslutande från tull och accis. I synnerhet<br />
på sistnämnda titel är bristen mycket betänklig, i det den utgör icke mindre<br />
än k 1,740,000, jemfördt med nästföregaende årets uppbörd. Det är ögonskenligt,<br />
att de arbetande klasserna slutligen fått karma den hårda tidens betryck<br />
och att de nödgats inskränka sina behof; och dh en så stor del af deras<br />
besparingar anvandts till rusgifvande drycker, är det på detta konto, s<strong>om</strong> nödvandigheten<br />
har framtvingat en ut<strong>om</strong>ordentlig besparing och derigen<strong>om</strong> förlust<br />
för statsink<strong>om</strong>sterna. Endast på spritvaror utgjorde skilnaden i tull L 600,000<br />
och i accis L 800,000. Maltskatten hade inbringat k 940,000 mindre an<br />
hvad s<strong>om</strong> beräknats. Deremot har förbrukningen af t6, kaffe och liknande<br />
varor ieke aftagit. Liks<strong>om</strong> det alltigen<strong>om</strong> den tillryggalagda perioden har be' -<br />
kräftat sig, att statsink<strong>om</strong>sterna kunna liana sig långt efter det en tillbakaang<br />
i vinsten på näringarna inträdt, likaså visar det sig nu, att en langre tid måste<br />
förflyta, innan en förbättring i konjunkturerna begynner att visa sin verkan<br />
statsink<strong>om</strong>sterna. Statsutgifterna för nästa statsregleringsår dro anslagna till<br />
rt 81,486,000, ink<strong>om</strong>sterna till L 82,260,000, hvarigen<strong>om</strong> således paräknas<br />
ett öfverskott af k 774,000, hårrörande väsentligast från en tillökning i arfsoch<br />
testamentsskatten. Till betäckande af bristen från förra och derförutgående<br />
år, s<strong>om</strong> i det hela anslås till öfver 8 millioner, föreslås dels utfärdande af<br />
skattkammarbevis, dels användande af en amorteringsfond, s<strong>om</strong> hade upplagts<br />
till afbetalning af den egentliga statsskulden. Hårvid ar beräknadt, att hela<br />
bristen skulle vara betäckt år 1885.<br />
Tillgången på pengar och lifsmedel synes gen<strong>om</strong> hela det förflutna året<br />
ha vant synnerligen riklig; och det är rimligt n<strong>og</strong>, att den låga räntan -<br />
samma gang s<strong>om</strong> den var ett uttryck för bristen på användning för kapitalet<br />
— utgjorde en sporre till återupptaga,nde af k<strong>om</strong>mersiel och industriel verksamhet.<br />
Diskontoräntan i den öppna marknaden var i augusti månad så låg<br />
s<strong>om</strong> 78 procent, men steg derefter fortfarande och var vid årets slut 2 5/8 procent.<br />
Diskonträntan i »the Bank of England» var vid årets början 5 procent,<br />
från april till oktober 2 procent samt i november och december 3 procent.<br />
Det <strong>om</strong>namndes i förra årsberättelsen, att prisfallet på silfver föranledde<br />
betänkliga finansiella svårigheter i förhållandet till Indien. Under årets lopp<br />
inträdde en förbättring hari, derigen<strong>om</strong> att silfret, s<strong>om</strong> på våren stod i 49 pence<br />
per uns, vid årets slut stigit till 52 pence en stegring, s<strong>om</strong> antagligen tillvägabragtes<br />
dels derigen<strong>om</strong>, att Tyskland bejdade sin afsättning af silfver, dels<br />
gen<strong>om</strong> upplifvande af den österländska handeln.<br />
Den till stor utstrdekning inträffade ruin bland enskilde, s<strong>om</strong> efter Glasgowbankens<br />
fall blef följden deraf, att alla aktieegare hade obegränsad ansvarighet,<br />
framkallade en parlamentsakt, hvilken gifver de mångtaliga aldre bankinrättningar,<br />
s<strong>om</strong> grundats på samma sätt, tillfälle att åstadk<strong>om</strong>ma en begränsning
.246<br />
af ansvarigheten. Häraf hafva fiera af de ledande bankinrättningarna redan<br />
begagnat sig.<br />
De uppgifter, s<strong>om</strong> föreligga rörande inträffade betalningsinställelser, tro<br />
fiera afseenden upplysande. Hela antalet utgjorde 16,637 mot 15,059 dr 1878.<br />
Oaktadt sistförflutna dr inbegrep ett fjerdedelsår af jemförelsevis gynsamma<br />
k<strong>om</strong>mersiella förhållanden, steg antalet konkurser med 1,578. Det var att vdnta,<br />
att de fürbättraçle konjunkturerna skulle verka först och förnämligast på grosshandeln<br />
och den stora affärsverksamheten i det hela, och det visar sig också,<br />
att tillväxten i antalet betalningsinställelser uteslutande förskrifver sig från detaljaffdren<br />
i dess skilda grenar. Att fördelen af de gynsamma förhållandena<br />
förnämligast tillfallit den stora affärsverksamheten finner äfven sin bekräftelse<br />
i den <strong>om</strong>standigheten, att medan bland de större affärsnaännens klass antalet<br />
konkurser under årets.sista qvartal sjönk till hälften mot hvad det var under<br />
första fjerdedelsåret, var antalet m<strong>om</strong> detaljaffärsmännens klass ungefär lika<br />
fördeladt på alla qvartalena. I sistnämnda klass inberäknas arrendatorerna, och<br />
den bestfindigt fortsatta försämringen i dessas vilkor framträ,dde på ett talande<br />
*Wt., i det att uppgifterna visa, att antalet konkurser bland dem var 477 Ar<br />
1877, 815 år 1878 och 1,431 år <strong>1879</strong>.<br />
Skeppsfarten. De nyligen utk<strong>om</strong>na statistiska tabellerna öfver skeppsfartsförhållandena<br />
lemna vittnesbürd <strong>om</strong>, att denna del af den nationella verksamheten<br />
befinner sig i kraftig utveckling, och 'de uppgifter, s<strong>om</strong> dervid föreligga,<br />
synas i sjelfva verket föga förenliga med de särdeles starka klag<strong>om</strong>ål öfver<br />
tiderna, s<strong>om</strong> hafva hörts från skeppsredarne, kanske mera un från något annat<br />
stånd. Det visar sig nemligen att handelsflottan i alla de riktningar, hvarifritu<br />
slutsatser kunna dragas, har yank stadd i ett framdtskridande. Drägtigheten af<br />
år <strong>1879</strong> inklarerade fartyg utgjorde 65,159.573 tons och af under samma tid<br />
utklarerade fartyg 60,192,459 tons, emot respektive 63,186,548 och 59,121,151<br />
tons år 1878; alltså en tillväxt af respektive 3 och 1 1/2 procent. Dessa siffror<br />
blifva så myciet märkligare, då det iakttages att äfven under dr 1878 en tillökning<br />
egt rum i förhållande till 1877, i det de motsvarande siffrorna för<br />
sistnämnda år uppgifvas hafva vant respektive 62,510,702 och 57,864,883.<br />
Häri aro emellertid !even barlastade fartyg inberäkna,de. Tager man dessa joke<br />
i betraktande, visar sig förhållandet något annorledes, i det att drugtigheten af<br />
rued last ank<strong>om</strong>na och afgångna fartyg uppgifves sålunda:<br />
<strong>1879</strong>. 1878. 1877.<br />
I fart pa utlandet och kolonierna, tons 43,948,701 42,899,936 43,328,496.<br />
I kustfart » 48,773,563 47,646,000 46,904,691.<br />
Tillsammans tons 92,722,264 90,545,936 90,233,187.<br />
Enligt donna uppgift har det i den transmarina farten använda skeppsrum fir<br />
<strong>1879</strong> stigit med 1,048,765 tons i jemförelse med det nästföregående året och<br />
med 620,205 tons jemfördt med år 1877. S<strong>om</strong> man kan se, har såväl kustfarten<br />
s<strong>om</strong> farten på utlandet deltagit i tillväxten.<br />
I förbindelse härmed bemärkes, att tillökningen uteslutande faller på Storbritanniens<br />
egna fartyg. Under det den del af varuförseln, s<strong>om</strong> upptages af<br />
främmande fartyg, har vant stillastående allt sedan 1873 (11 à 12 millioner<br />
tons), har tillükningen i det auvända skeppsrunamet under samma tidsrum utgjort,<br />
hvad beträffar britiska fartyg, <strong>om</strong>kring 6 millioner tons (från circa 26<br />
millioner dr 1873 till cirka 32 millioner år <strong>1879</strong>), alltså i dessa få år uppgått<br />
till nära 24 procent. Englands handelsflotta (deri joke inbegripna kolo-
247<br />
niernas fartyg) hade vid slutet af dr <strong>1879</strong> en sammanlagd drägtighet af 6,521,289<br />
tons emot åren 1878 och 1877 respektive 6,492,121 ochS 6,336,360. .<br />
Det mest framtradande drag i årets skeppsfartsstatistik är emellertid den<br />
averlägsenhet, s<strong>om</strong> Angfartyg för hvarje dr mer och mer visa i jemförelse med<br />
segelfartyg. År 1870 utgjorde angbdtsflottans drägtighet 1,111,000 tons. År<br />
<strong>1879</strong> hade densamma stigit till 2,508,000 tons, alltså Med <strong>om</strong>kring 125 procent.<br />
Under samma tidsrum har deremot drägtigheten af segelfartygen aftagit från<br />
4,506,000 till 4,013,000 tons. Vid bedörnande af utsträckningen af den tillaning,<br />
s<strong>om</strong> Englands handelsflotta i sin helhet har erfarit, och betydelsen<br />
.deraf att segelfartyg utbytas mot ångfartyg, måste det naturligtvis erinras, att<br />
ett ångfartygs tontal har en betydligt stirre effektivitet an ett segelfartygs af<br />
n<strong>om</strong>inelt samma storlek.<br />
Af handelsflottan, s<strong>om</strong> består af 25,000 fartyg — lemnande en medeldragtighet<br />
af 260 tons — bygdes:<br />
<strong>1879</strong>. 1878. 1877.<br />
Antal. Tons. Antal. Tons. Antal. Tons.<br />
Segelfartyg 400 59,153 590 141,221 707 212,364.<br />
ingfartyg 412 297,720 499 287,080 389 221,330.<br />
Tillsammans 812 356,873 1,089 428,301 1,096 433,694.<br />
Ar <strong>1879</strong> bygdes således ångfartyg till ett tontal fem ganger större än det af<br />
de under samma tidsrymd nybyggda segelfartygen. Harvid ar afven att bemärka,<br />
att de nya iingfartygens dragtighet i förhållande till deras antal visar dr <strong>1879</strong>,<br />
i jemförelse med det nästföregående året, ett betydligt tilltagande, i det medeldrägtigheten<br />
beräknas för dr <strong>1879</strong> till 723 tons emot 575 tons dr 1878.<br />
Oaktadt, sås<strong>om</strong> synes af ofvanstående uppgift, något aftagande egt rum i<br />
nybyggandet i jemförelse med år 1878, anses det otvifvelaktigt, att skeppsvarfven<br />
hafva vant fullt sysselsatta samt i fordelaktig verksamhet. Under år<br />
<strong>1879</strong> larer ett större antal fartyg tin vanligt hafva bygts för utlandsk rakning.<br />
Den största verksarnheten visade sig vid varfven vid Tynefloden, likaledes i<br />
Barrow, Liverpool och Dundee höll den sig vid samma höjdpunkt s<strong>om</strong> under<br />
foregående dr. Vid Clyde-, Wear- och Teesfloderna synes der hafva vant<br />
mindre lif eller afven något tillbakagående.<br />
Till det nybyggda skeppsrummet användes jern och stål i langt öfverskridande<br />
förhållande till trä. Visserligen blefvo af de 812 nya fartygen dr <strong>1879</strong><br />
387 byggda af trä, men dessa motsvarade endast 23,000 tons, medan de 420<br />
fartyg, s<strong>om</strong> byggdes af jern och stål, hade en sammanlagd drägtighet af <strong>om</strong>kring<br />
334,000 tons. Bland 65 fartyg, s<strong>om</strong> byggdes vid Wearfloden, fauns ett<br />
enda af tra. Till följd af de rådande billiga priserna på, stål, k<strong>om</strong> detta material<br />
Ater på vag att begagnas till skeppsbyggeri, men vid de enskilda skeppsvarfven<br />
bar stålet knappt dimu hunnit till någon utstrackt praktisk användning.<br />
Det uppgifves, att under år <strong>1879</strong> fartyg till sammanlagd dragtighet af 12,473<br />
tons hafva vant byggda af olika material, samt att det finnes under byggnad<br />
stillfartyg till en sammanlagd drägtighet af 40,000 tons.<br />
Kol och jern. Många <strong>om</strong>ständigheter gjorde det sannolikt, att en betydlig<br />
nedgång i produktionen af kol skulle k<strong>om</strong>ma att visa sig. Det var bekant, att<br />
ett stort antal grufvor under årets lopp installde eller inskrankte sin drift.<br />
Arbetarstreijker af större eller mindre utsträckning och varaktighet hade egt<br />
rum och störande ingripit i verksamheten, och priserna voro under årets nio<br />
första månader i bestandigt, fallande oeh, syntes icke lemna möjlighet till förtjenst.<br />
Samtidigt med att det inlandska förbruket ant<strong>og</strong>s vara i aftagande,
248<br />
förelågo upplysningar <strong>om</strong> ati' utlandska kolfält bearbetades till en utstrackning,<br />
s<strong>om</strong> skulle k<strong>om</strong>ma att förstarka konkurrensen pa frammande marknader. Det<br />
fir i det hela taget joke tvifvelaktigt, att denna rörelse, s<strong>om</strong> med rätta betraktas<br />
sås<strong>om</strong> hufvudgrundvalen för Englands industriella °eh k<strong>om</strong>mersiella öfverlagsenhet<br />
under sistförflutna år gen<strong>om</strong>gick en pröfning, s<strong>om</strong> ar utan motstycke.<br />
Likval har förutsagelsen <strong>om</strong>, att detta skulle k<strong>om</strong>ma att visa sig i en betydlig<br />
inskränkning af produktionen icke blifvit bekräftad. Det visar sig tvart<strong>om</strong>,<br />
att upphemtningen af kol hållit sig i jemnhöjd med foregående år. Produktionen<br />
uppgifves nernligen till <strong>om</strong>kring 132,000,000 tons, hvilket endast<br />
<strong>om</strong>kring en half million under 1878. Endast ett foregående år har större<br />
myckenhet brutits, nemligen 1877, dd produktionen uppgifves till <strong>om</strong>kring<br />
134,000,000 tons. Exporten till utlandet visar sig äfven hafva stigit med<br />
inemot 1 million. Den utgjorde nemligen för året 16,435,000 tons mot,<br />
15,494,000 år 1878. Sås<strong>om</strong> förklaring på, att den oväntadt höga produktionen<br />
kunnat finna afsättning, nämnes - förut<strong>om</strong> den ökade exporten — den<br />
ut<strong>om</strong>ordentliga tillväxt, s<strong>om</strong> stadse eger rum i hufvudstadens kolförbruk, hvilke t.<br />
i fjor steg med 1,264,000 tons, samt den stora tillväxten i verldens angbatsflotta.<br />
Å andra sidan må märkas, att ångfartygens maskiner göras mera och<br />
rnera kolbesparande och att i det hela taget senare tiders uppfinningar på industriens<br />
<strong>om</strong>råde i vasendtlig mån ledt till besparing af bransle, i hvilket Ilanseende<br />
det namnes sås<strong>om</strong> exempel, att den myckenhet kol, s<strong>om</strong> förbrukas till<br />
framstallning af en ton tackjern, under de senaste tio åren reducerats från 3<br />
till 2 114 ton och att till framställning af en ton stål nu förbrukas minst 2 1/2<br />
tons kol mindre än hvad s<strong>om</strong> förut kräfdes. Att den produktion af stenko],<br />
s<strong>om</strong> under nastlidna år egde rum, i hvarje fall stod pa gransen till öfverproduktion,<br />
synes framgå deraf, att priserna på kol icke under årets sista del<br />
step i förhållande till jern och andra varor. Enligt en och annan uppgift<br />
hafva kolpriserna nått den lägsta punkten under detta århundrade. Fran ett<br />
af de mest betydande distrikterna lyda uppgifterna pd ett medelpris af 4 sh.<br />
4 d. per ton vid grufvan. På exporttabellerna uppföres utfördt kol till ett<br />
varde, s<strong>om</strong> motsvarar ett pris af 8 sh. 9 d. mot 9 sh. 5 d. 1878. Från och<br />
med september intradde en höjning, men derma antages icke representera mer<br />
In 20 procent vid grufvorna. (På Londons marknad anges stigningen för bästa<br />
sort kol till en ringa obetydlighet — <strong>1879</strong> blott en penny, jemfördt med 1878<br />
och efter 1877 1 sh. 6 d. per ton). Emellertid har den ökade efterfrågan<br />
föranledt återupptagande af en stor del grufvor, s<strong>om</strong> under betryckets tid hade<br />
vant nedlagda, och det sannolikt, att innevarande års drift k<strong>om</strong>mer att uppvisa<br />
ännu större produktion an <strong>1879</strong>. Sammanlagda vardet af Storbritanniens<br />
kolproduktion <strong>1879</strong> skulle efter det pris s<strong>om</strong> legat till grund vid uppgörandet<br />
af exporttabellerna, kunna angifvas till L 57,750,000. Detta dr dock antagligen<br />
något högt. Produktionen 1878, s<strong>om</strong> var i ringa mån större, varderades<br />
till 46,429,000 vid grufvorna — hvilket under förutsättning af 20 procents<br />
prisstegring skulle gifva tillverkningen <strong>1879</strong> ett värde af <strong>om</strong>kring 55,000 pund.<br />
Liks<strong>om</strong> jern och stål voro de artiklar, hvari en förbättring i förhållandeua<br />
först spårades, på samma sätt dr det de till desammas tillverkning hörande<br />
rörelsegrenar, s<strong>om</strong> hafva skördat det utan jemförelse största utbytet af det<br />
k<strong>om</strong>mersiella återupplifvandet. Efter en period af exempellös hemsökelse och<br />
under den modlöshet och nedstämning, s<strong>om</strong> efterhand blifvit förherrskande,,<br />
hade en mangd masugnar och verkstader blifvit nedlagda eller råkat på förfall.<br />
Då derföre det stora behof, s<strong>om</strong> visade sig först från Amerika och derefter<br />
från alla andra lander, plötsligen uppstod, fann det fabrikanterne endast föga<br />
förberedde att tillvagabringa hvad s<strong>om</strong> behöfdes. Följden deraf var att priserna,
249<br />
stego med en hastighet, hvartill man icke har motstyeke. Under loppet af fi<br />
veckor genornlöpte de en skala, s<strong>om</strong> för en och annan sort representerade ända<br />
till 150 procent. Det var i synnerhet det, på grund af sin fosforfrihet, i<br />
stålfabrikationen företrädesvis använda hematitjernet, s<strong>om</strong> bief föremål för en<br />
ifrig efterfrågan. Från ett pris af 42 sh. 6 d. per ton steg det före årets<br />
utgång till 105 sh. per ton. Cleveland tackjern N:o 3 hade vant ned i 32<br />
sh. 6 d., men nådde i december månad 52 sh. 6 d. För plåtjern till skeppsbyggeri,<br />
s<strong>om</strong> hade salts för 110 sh. per ton, uppnåddes 170 per ton. Stålskenor,<br />
s<strong>om</strong> hade sålts nästan till samma pris s<strong>om</strong> jernskenor, avancerade till<br />
160 shillings frein 100 o. s. v. Dessa ut<strong>om</strong>ordentliga prisstegringar, s<strong>om</strong> för<br />
hvilka hade inne förråder, inbragte förmögenheter, eggade till de yttersta<br />
ansträngningar att öka produktionen. Före årets slut voro de afstannade<br />
masugnarna så godt s<strong>om</strong> öfverallt Ater i drift och utan tvifvel i de fiesta fall<br />
med betydligt okad tillverkningsförmåga. I följd häraf visar det sig också,<br />
att produktion af tackjern endast i ringa mån står efter foregående årets. Den<br />
har nemligen uppnått 6,200,000 tons mot 6,381,000 år 1878. Deraf är exporteradt<br />
1,227,000 tons mot 923.000 foregående året. Ståltillverkningen har<br />
utgjort 834,000 tons mot 807,000 år 1878. Af stålskenor utskeppades<br />
betydligt ökad mängd och, liks<strong>om</strong> under foregående dr, under nedgång i exporten<br />
af jernskenor. Af dessa två artiklar utfördes:<br />
jernskenor stålskenor<br />
1877: 178,000 tons 235,000 tons,<br />
1878: 107,000 )) 251,000 ))<br />
<strong>1879</strong>: 55,000 » 328,000 ))<br />
Sammanlagda jern- och stålexporten <strong>1879</strong> visar ett värde af t. 19,439,000<br />
tons, hvilket utgör en tillökning af k, 1,045,000, jemfördt med foregående<br />
år. Härvid må anmärkas, att värdet för <strong>1879</strong> är beräknadt efter ett medelpHs<br />
af blott (t 6. 15. 0 för ton, under det att för uppgiften för 1878 ligger<br />
till grund ett pris af t, 8.<br />
Den storartade tillväxt i jerntillverkningen, s<strong>om</strong> har egt rum i England<br />
och <strong>om</strong> hvars utsträckning man kan göra sig en föreställning från hvad s<strong>om</strong><br />
anföres, att sedan 1 november — ut<strong>om</strong> hvad då var i arbete blåsning börjat<br />
i 141 masugnar med en sammanlagd produktionsförmåga af 2,100,000 tons.<br />
bar gått i bredd med en motsvarande kraftansträngning att upparbeta produktionen<br />
i Förenta Staterna. Det upplyses, att under loppet af några få månader<br />
arbetet upptagits i 127 masugnar, under det att iinnu ett stort antal lär stå<br />
fårdigt att kunna sättas i gång; och man forutsager, att Nordamerika i en<br />
snar tramtid skall så fullständigt tillfredsställa sitt behof med inländsk tillverkning,<br />
att det redan innevarande år k<strong>om</strong>mer att blifva obetydligt rum för<br />
engelskt jern.<br />
Det ut<strong>om</strong>ordentliga produktionsarbete, s<strong>om</strong> således dels redan är att finna,<br />
dels förutsäges, har på de senaste månaderna framkallat en stark reaktion,<br />
hvarunder priserna åter fallit betydligt. Ofvan är nämndt <strong>om</strong> den stigning i<br />
jernpriserna, s<strong>om</strong> hade egt rum före nyåret. Gen<strong>om</strong> densamma inträdde ytterligare<br />
höjning, så att t. ex. hematit-tackjern betalades med 140 shillings och<br />
skotskt tackjern med 73 sh. Efter det senast inträffade prisfallet angifvas<br />
deremot priserna på dessa sorter nu till respektive 90 och 55 shillings. En<br />
just nyligen offentliggjord uppgift framställer fluktuationerna på Middlesboroughs<br />
marknad under sista året på Mande satt:
April <strong>1879</strong>. Juli <strong>1879</strong>. Januari 1880. April 1880.<br />
Tackjern N:o 3 k 1. 15. 6 1. 12. 6 3. 2. 0 2. 9. 0.<br />
» N:o 4 » 1. 14. 6 1. 11. 6 3. 2. 6 2. 10. 0.<br />
Vanliga stanger » 4. 6. 6 4. 15. 0 8. 10. 0 7. 12. 6.<br />
Skeppsplåt______ » 5. 2. 6 5 8. 2. 6 8. 10. 0.<br />
Jernvagsskenor » 4. 17. 6 4. 15. 0 8. 15. 0 7. 13. 0.<br />
250<br />
Enligt båda dessa uppgifter -visar det sig dock, att priserna fortfarande hållit<br />
sig sardeles betydligt öfver, hvad de voro under betrycksperioden, och beaktansvarda<br />
stämmor hafva uttalat, att återgången är vilkoret för ett sundt tillstånd,<br />
da gallande priser skulle tillåta en rimlig hirdel för tillverkarne utan att fresta<br />
till öfverproduktion eller vild spekulation.<br />
Vafnadsindustrien. Oaktadt årets sista månader afven för manufakturrörelsen<br />
utgjorde en afgjord motsats till dess förra del, så hafva de icke förmått<br />
gifva ersättning för den förlust, s<strong>om</strong> redan lidits. I ullindustrien synes<br />
rörelsen hafva vant ganska betydande, da qvantiteten såval af produktion s<strong>om</strong><br />
export dr större än år 1878. Det klagas emellertid öfver att dessa <strong>om</strong>sättningar<br />
försiggått till de låga priser, s<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mo under den af panik slagna<br />
stamningen i november 1878 och hvari först ett helt dr senare visade sig flagon<br />
uppåtgående rörelse; och medan det i en berattelse heter, att »vi måste gå tio<br />
år tillbaka i tiden för att finna lagre medelresultat», betecknar en annan året<br />
<strong>1879</strong> sås<strong>om</strong> »ett af de varsta, <strong>om</strong> joke det varsta dr i mannaminne». Exportens<br />
varde har från 1872 aftagit med hälften (t, 19,600,000 mot rt 38,500,000).<br />
Af denna förminskning k<strong>om</strong>mer <strong>om</strong>kring en million på sistförfiutna år i förhållande<br />
till det nastföregående.<br />
Äfven för linneindustrien var firet i sin helhet ofördelaktigt, och silkefabrikerna<br />
hade, förut<strong>om</strong> de i vanliga konjunkturer förek<strong>om</strong>mande svårigheter,<br />
isynnerhet att kampa mot de olyckliga följderna deraf, att silkesafveln sl<strong>og</strong> fel,<br />
derigen<strong>om</strong> att den <strong>om</strong>ilda och långvariga vintern i Syd-Europa försinkade mullbarstradets<br />
utveckling.<br />
Af alla rörelsegrenar dr dock b<strong>om</strong>ullsindustrien otvifvelaktigt den, s<strong>om</strong><br />
haft den svåraste kampen och lidit mest. Statistiska framstallningar af förhandenvarande<br />
uppgifter gå ut på att visa, att spinnerierna och vafverierna<br />
under de fyra åren 1876-<strong>1879</strong> lidit en förlust af sammanlagdt öfver 19 millioner<br />
pund sterling, men deraf angifvas fulla 6 millioner k<strong>om</strong>ma på senaste<br />
året. Hvad betraffar 55 fabriker (the Oldham C<strong>om</strong>panies) stöder man sig hdr<br />
på offentliga rakenskaper. Oaktadt dessa i ett och a,nnat fall visade ett n<strong>om</strong>inelt<br />
öfverskott och lemnade en obetydlig utdelning, larer deras hufvudresultat<br />
i det narmaste bekrafta rigtigheten af nämnda berakning. Det följer af sig sjelft,<br />
att harvid dock hansyn tagits endast till egarens direkta förlust, d. v. s. förlust<br />
på den verkliga produktionen, icke tillika till hvad bartill k<strong>om</strong>mer deraf, att<br />
kapital har legat dödt gen<strong>om</strong> installande eller inskrankning af driften; an mindre<br />
innefattas arbetarnes förlust gen<strong>om</strong> nedsattning af lön etc. Importen af ret<br />
b<strong>om</strong>ull uppgifves till:<br />
1877. 1878. <strong>1879</strong>.<br />
Myckenhet cwt 12,112,819 11,978,288 13471,043.<br />
Varde k 35,489,197 33,524,362 36,278,660.<br />
Medelpriset på, »middling upland» dr <strong>1879</strong> var 6 5/ i, pence mot 6 1/ 8 år<br />
1878, och året slutade med 67, pence.
251<br />
Totalvardet af b<strong>om</strong>ullsindustriens produkter på de senaste 7 4ren (innefattande<br />
rimaterialet) beraknas till:<br />
1873 R. 104,600,000 déraf till export L 77,300,000<br />
1874 » 100,500,000 » » » 74,200,000<br />
1875 » 95,400,000 » » 71,700,000<br />
1876 » 88,700,000 » » 67,600,000<br />
1877 » 87,300,000 » » 69,700,000<br />
1878 » 80,700,000 » » 65,900,000<br />
<strong>1879</strong> D 75,400,000 » » » 63,100,000<br />
Enligt dessa uppgifter skulle siledes produktionens totalvarde hafva sjunkit med<br />
öfver 4 millioner och exportvardet med inemot 2,800,000 mot foregående året,<br />
under det nedgången under de 7 Arens lopp ar respektive 28 och 18 procent.<br />
Med den rika b<strong>om</strong>ullsskörclen och de lattade förhållandena i det hela, synes<br />
det vara ett allmant antagande, att b<strong>om</strong>ullsindustrien i fir har battre utsigter;<br />
och anföres det sås<strong>om</strong> ett tecken till riktigheten af denna uppfattning, att<br />
aktier i sådana anlaggningar, hvilka någon tid vant nastan oafytterliga, på de<br />
senaste manaderna k<strong>om</strong>mit upp i fast kurs. Det at' för öfrigt endast spridda<br />
och föga sammanhangande uppgifter, s<strong>om</strong> ännu föreligga <strong>om</strong> de olika grenarna<br />
af spinnerirörelsen °eh vafnadsindustrien. Export- och importtabellerna och<br />
hvad deraf later sig utleta, aro de enda upplysningar från officiel kalla, s<strong>om</strong><br />
hittills dro tillgangliga. Dessa visa i varderubriken gen<strong>om</strong>gående minskning,<br />
<strong>om</strong> an icke i så starkt fOrhållande s<strong>om</strong> för b<strong>om</strong>ullsvarorna. Så bar utförseln<br />
af lingarn gått ned från L 1,213,000 till k 1,075,000, vafda linnevaror från<br />
5,535,000 till L 5,474,000, silkesmanufakturvaror från R., 1,922,000 till<br />
1,695,000. Jutetillverkningen utgör ett undantag härifrån, .utvisande en<br />
export af R. 1,960,000 mot L 1,588,000 år 1878. Det 'påpekas för öfrigt<br />
sas<strong>om</strong> bevis på att sjelfva rörelsen icke gatt tillbaka och att deri nedlagda<br />
kapital har oförminskad effektivitet, att exportens myckenhet icke minskats,<br />
utan i många fall tilltagit. Salunda exporterades<br />
1873 1876 1877 1878 <strong>1879</strong><br />
B<strong>om</strong>ullstyger yards 3,484,000 3,669,000 3,718,000<br />
B<strong>om</strong>ullsgarn g 214,000,000 232,000,000 235,000,000<br />
Jutegarnstyger yards — 117,000,000 122,000,000 163,000,000<br />
Silkestyger d:o 2,816,000 3,386,000 3,099,000<br />
Ullgarn 27,970,000 31,190,000. 33,390,000<br />
Ylletyger yards 44,000,000 43,500,000 46,290,000<br />
I en nyligen offentliggjord bearbetning af detta änme ar det pa grund af<br />
dessa_ och liknande siffror tydliggjordt, att exporten 1878 på 2 h 3 millioner<br />
nar vant lika stor s<strong>om</strong> 1873, nar nemligen detta års priser laggas till grund<br />
för berakningen.<br />
Landtbruket. I förra handelsberattelsen påpekades, att denna naringsgren<br />
langst hade undgått inflytelsen af det betryck, s<strong>om</strong> hvilade öfver alla andra<br />
rörelsegrenar. På samma slat waste det sagas att landtbruket DU utgör det<br />
enda undantaget från den återgång till battre tillstånd, s<strong>om</strong> kan påvisas i alla<br />
andra riktningar. Stallningens <strong>og</strong>ynsamhet under år ethar deremot i hög grad<br />
tilltagit i intensitet. En ovanligt lang och sträng vinter försenade vårarbetena;<br />
akerns beredning bief i många fall dullkorulig, och saden k<strong>om</strong> sent i jorden.<br />
Denna försening kunde icke återvinnas under de <strong>og</strong>ynsamma vader- och ternperaturförhallanden<br />
s<strong>om</strong> följde, och, alltefters<strong>om</strong> s<strong>om</strong>maren led, blefvo utsigterna<br />
till att erhålla en medelmåttig skörd mer och mer förmörkande. Först bief
252<br />
höskörden förstörd gen<strong>om</strong> alit för yranig väta i juni och juli. Augusti, son)<br />
i allmänhet är den vigtigaste månaden för bergningen, var lika <strong>og</strong>ynsarn. SädesvHxten<br />
stod i följe hiiraf fyra till sex veckor efter, och i de mera senländta<br />
trakterna bief bergningen icke afslutad förrän i oktober eller november. Några<br />
få meteorol<strong>og</strong>iska uppgifter skola tjena att belysa årets extraordinära karakter.<br />
Regnmängden belöpte sig till 33 turn, hvilket är 9 tum öfver medelmåttan.<br />
Öfver en tredjedel deraf foil under s<strong>om</strong>marmånaderna, juni, juli och<br />
Vid Greenwichs observatorium noterades blott 928 timmar solsken mot 1,249<br />
år 1878. Det ut<strong>om</strong>ordentliga regnfallet var <strong>og</strong>unstigt för all växt spanmal,<br />
potatis, frukt o. s. v. Måhända var dock potatisen det slag, s<strong>om</strong> led mest,<br />
då den på många fält bief helt och hallet förstörd. Man beräknade efter berg<br />
ningen, att landtmannens förlust skulle uppgå till 60 millioner. Antagligen ä<br />
detta snarare under an öfver det verkliga, dh utbytet både af hvete och korn<br />
efter tröskningen visade sig iinnu ringare än utseendet låtit förvänta. Ilveteskörden<br />
i Storbritannien och Irland har beräknats till:<br />
acres<br />
1878 3,382,000<br />
<strong>1879</strong> 3,059,000<br />
total (med afdrag<br />
af utsäde)<br />
11,825,000 quarter<br />
5,990,000 ))<br />
Den oerhörda förminskningen i utbytet på hveteskörden af <strong>om</strong>kring hälften<br />
(enligt en annan uppgift fullt en tredjedel) jemfördt med nästföregående år,<br />
s<strong>om</strong> likaledes var langt under medelmåttan, var icke uteslutande förorsakad af<br />
de <strong>og</strong>ynsamma årsväxtförhållandena, men ocksa, sås<strong>om</strong> inhemtas kan, deraf att<br />
utsädesarealen aftagit. Detta aftagande bar på grund af de fallande priserna<br />
på denna sädessoit vant fortsatt gen<strong>om</strong> en längre period, då hvetearealen under<br />
de sista tio åren minskats från inemot 4,000,000 till 3,056,000. Då den<br />
starka köld, s<strong>om</strong> inföll efter den sena inbergningen, lade hinder i -vägen för<br />
jordens bearbetning, vantas att detta förhållande skall visa sig i förstärkt grad<br />
dfven i dr.<br />
Priset på hvete var mycket lågt i början af året <strong>1879</strong>, men steg efterhand<br />
under intrycket af de dåliga utsigterna för året med 10 sh. per quarter<br />
Medelpriset var few det dr, s<strong>om</strong> slutade 30 juni likval endast 41 su. 10 d.<br />
Det jemförelsevis högre priset på korn har i fiera år danat wagon motvigt mot<br />
de minskade hvetepriserna, men olyckligtvis är en stor del af förra årets kornskörd<br />
befunnen obrukbar för maltning, och de bryggerier, s<strong>om</strong> tillverka de dyrbaraste<br />
ölsorterna, hafva nästan uteslutande mast använda importeradt korn.<br />
Den engelske landtbrukarens ställning dr något ljusare med afseende<br />
den del af bans arbete, s<strong>om</strong> gar ut på produktion af animaliska födoämnen.<br />
Om ocksa icke flagon allmän prisförhöjning inträdt i dithörande artiklar, sa<br />
har icke heller nagot fall egt rum, utan för en eller annan sort till och med<br />
nagot förhöjda priser. Tillförseln från Amerika har vant mindre riklig än<br />
man hade väntat. Utan tvifvel har detta till pagan del sin grund i det stadgande,<br />
s<strong>om</strong> tvingar importörerna att nedslagta boskapen pa landningsplatsen, i<br />
hvilket hiinseende våra hinder, s<strong>om</strong> bekant, intaga en gynnad ställning. För<br />
öfrigt har landtmannen äfven i husdjursskötseln haft säregna svarigheter eller<br />
hemsökelser att bekänipa. Den stränga köld, s<strong>om</strong> började redan i november,<br />
utöfvade ett mycket förderfligt inflytande pa rotfruktodlingen, s<strong>om</strong> pa grund af<br />
den sena skördetiden icke bade uppnatt full utveckling. Detta har i betydlig<br />
grad försvårat eller fördyrat uppfödandet af boskap under denna vinter. Vidare<br />
har den vå'ta s<strong>om</strong>maren framkallat en ytterst farlig sjukd<strong>om</strong> bland far,
253<br />
kallad »fluke» eller »rot in sheep». Den har isynnerhet utbredt sig i de syd-<br />
-vestra grefskapen, men ar förherskande till stirre eller mindre grad öfver<br />
hela landet. Sannolikt skulle en torr vår och s<strong>om</strong>mar födaga sjukd<strong>om</strong>en, men<br />
under tiden åstadk<strong>om</strong>mer den stora harjningar och vacker mycken farhåga.<br />
Hornboskapen, hvars antal under några dr hade aftagit, har dr <strong>1879</strong> liks<strong>om</strong><br />
1878 åter visat någon tillvaxt. Man saknar dock i detta afseende uppgifter<br />
för Irland, men hvad England och Skotland betraffar, angifves det, att<br />
4ntalet stigit från 5,738,000 till 5,856,000. Fårens antal (likaledes endast<br />
för England och Skotland) har gått ned från 28,406,000 till 28,157,000 och<br />
svinens från 2,248,000 till 2,091,000. För Storbritannien och Irland tillsammans<br />
uppgifves mangden af husdjur 1878 till: hastar 1,927,000, hornboskap<br />
9,761,000, får 32,570,000, svin 3,768,000. Vardet af importerade<br />
hornboskap, får och svin år <strong>1879</strong> uppgifves till L 7,070,000 mot 1: 7,454,000<br />
år 1878. Införseln af kött och flask (farskt, saltadt, rökt och preserveradt)<br />
angifves till t. 18,673,000 år <strong>1879</strong> mot L 18,300,000 föregående året.<br />
I en af landtbrukets grenar, mejerihandteringar, har under årets sista<br />
qvartal inträdt en förbattring, liks<strong>om</strong> i andra naringar. Det uppstod isynnerhet<br />
en mycket ifrig efterfrågan efter ost, hvaraf de battre sorterna Mira stigit<br />
anda till hundra procent. Den anaerikanska konkurrensen på detta <strong>om</strong>råde har<br />
vant mindre kanbar, och det synes öfverhufvud vara ett allmänt antagande,<br />
att engelska jordbrukets framtid först och framst ligger i produktion af kött,<br />
mjölk, smör och ost. Man framhaller i detta afseende med tillfredsställelse de<br />
framsteg i mejerihandteringen, hvar<strong>om</strong> den förra aret hallna allmänna landtbruksutställningen<br />
i London vittnade.<br />
I Irland, hvarest landtbruket i langt högre grad an i England och Skotland<br />
utgör befolkningens hufvudnaring, har det senaste missväxtaret framkallat<br />
ett tillstånd af verklig nöd, s<strong>om</strong> närmar sig eländet limn 1846 och 1847.<br />
För att afvärja rent af hungersnöd har man nödgats tillgripa ut<strong>om</strong>ordentliga<br />
åtgärder, dels gen<strong>om</strong> allmanna insamlingar, dels gen<strong>om</strong> statsunderstöd. Den<br />
harigen<strong>om</strong> utöfvade valgörenhet bar dock icke kunnat aflagsna det i Irland liddande<br />
missnöjet, och det förutsattes att regeringen skall framställa ett lagförslag<br />
<strong>om</strong> förändringar i det irländska jordlegovasendet. I sjelfva England hafva<br />
missväxtåren icke angripit de arbetande klasserna af landtbefolkningen. Da<br />
den förhöjning af arbetslönerna, s<strong>om</strong> hade egt rum under aren narmast efter<br />
1870, vasentligen hållit sig, under det att priserna på nödvändighetsvaror sjunkit,<br />
bar landtbruksarbetarnes ställning vant exception elt gunstig. Arrendatorerna<br />
hafva deremot i beklaglig grad blifvit förlamade, och stallningen dr bland dem<br />
ytterst svår. Det följer af sig sjelf, att detta Oven verkar tillbaka på godsegarnes<br />
förhållanden. Jordbruksegend<strong>om</strong>ar arc, till stort antal lediga att utarrenderas.<br />
Afraden nedsattes nastan i hvarje tillfålle af ny utarrendering, och<br />
till och med der arrendatorn är bunden gen<strong>om</strong> legoaftal pa langre tid, firma<br />
godsegarne af nöden att efterskiinka större eller mindre del af legan frail<br />
10 till 50 procent. Denna lampa å godsegarnes sida har emellertid icke kunnat<br />
hindra, att en ruangd arrendatorer blifvit alldeles ruinerade, hvilket finner sitt<br />
uttryck bland annat i den stora tillvaxten af konkurser m<strong>om</strong> denna klass. Utgangen<br />
af närvarande kris i landtbruksförhållandena Ur icke ilia att förutse.<br />
Amtagligen k<strong>om</strong>mer den att leda till en och annan modifikation af den gallande,<br />
från feodala förhållanden nedärfda landtbrukslagstiftningen, särskildt i riktning<br />
att latta landtegend<strong>om</strong>s fria öfvergång i handel °eh vandel och minska de inflytelser,<br />
s<strong>om</strong> beframja hopande af jord<strong>om</strong>råde på samma hand.<br />
En kongl. k<strong>om</strong>ité bief under augusti månad nastlidna dr nedsatt för att<br />
undersöka och utlåta sig <strong>om</strong> dessa förhållanden.
254<br />
Jernyttgar. Jernvägarna, hvilkas utsigter under rets första hälft ställde<br />
sig sa ytterst missgynsamt, fortforo even, sås<strong>om</strong> anfiirdt, under det senare halfåret<br />
att visa minskade ink<strong>om</strong>ster. Först från och med november inträdde<br />
märkbar förbättring, men ingalunda tillräcklig att uppviiga den förutgangna<br />
förminskningen. Likväl visade uppgörelsen vid årets slut ett särdeles tillfredsstitillande<br />
resultat, sa att de fiesta banor sågo sig i stand att tillkännagifva<br />
utdelning, s<strong>om</strong> endast var föga mindre än det foregående årets. En och annan<br />
kunde till och med höja aktieegarnes vinst t. ex. »London, Brighton Si Southcoast»bolaget,<br />
s<strong>om</strong> för senare halfåret <strong>1879</strong> bestämde en utdelning af 9 procent mot<br />
8 1/4 år 1878. Forklaringen till detta öfverraskande resultat ligger deri, att<br />
de låga priserna pa kol °eh jern hade satt jernvägarne i stand att inskränka<br />
sina utgifter. Sås<strong>om</strong> exempel pa i hvilken ut<strong>om</strong>ordentlig grad detta har egt<br />
rum, nämnas att »North Eastern»-jernvägsbolaget, oaktadt en nedgång i trafikink<strong>om</strong>sterna<br />
af L 152,000, likväl såg sig i stånd att lemna aktieegarne sa när<br />
s<strong>om</strong> på en obetydlighet samma utdelning s<strong>om</strong> Pir motsvarande halfår 1878,<br />
och således mast hafva, haft besparingar på något sa når samma storlek s<strong>om</strong><br />
detta ansenliga belopp. Det iakttages dock att många jernvägar fingo en oparäknad<br />
ink<strong>om</strong>st derigen<strong>om</strong>, att de under den pliitsliga stegringen i jernpriserna<br />
kunde realisera förrader af gamla skenor och annat gammalt jern till ganska<br />
betydliga summor. Det ena med det andra har i hvarje fall astadk<strong>om</strong>mit, att<br />
jernviigarna gifvit ett oväntadt gynsamt resultat, och under dessa <strong>om</strong>ständigheter<br />
harva jernvägsaktier, s<strong>om</strong> hade undergått ett betydligt prisfall, under sista<br />
tiden åter stigit betydligt och hafva vant föremal för liflig <strong>om</strong>sättning. Aktierne<br />
i den underjordiska jernviigen i London hafva t. ex. stigit med 217,<br />
procent, i ))Great Western» med 187 4 ; i »North Eastern» med 177 2 o. s. v.<br />
Arbetarförhållandena, Pau_perismen m. m. Försämringen i de lägre klassemas<br />
vilkor k<strong>om</strong>mer i dagen på fiera sätt. Ett af de sorgiigaste vittnesbörden<br />
ligger i det stigande antal personer, s<strong>om</strong> atnjuta understöd af den offentliga<br />
fattigvården. Tillökningen skall., enligt icke officiella uppgifter, ensamt för<br />
England och Wales utgöra <strong>om</strong>kring 53,000 jemfördt med nästföregaende året,<br />
da en liknande tillväxt egt rum. Fran Skotland och Irland har man icke nagra<br />
upplysningar i detta hänseende, men att förhållandet i sistnämnda land ställer<br />
sig ännu langt siimre är otvifvelaktigt. Under ar 18 1/9 förek<strong>om</strong>mo 368 större<br />
arbetsinställelser (strejker), det största antalet efter 1873. I de fiesta fallen<br />
hafva arbetarne icke vunnit något gen<strong>om</strong> dessa demonstrationer, utan endast<br />
forsämrat sin ställning gen<strong>om</strong> att ga utan förtjenst. I en nyligen utk<strong>om</strong>men<br />
afhandling, s<strong>om</strong> sysselsiitter sig med detta ämne och hvari det bland annat<br />
upplyses, att 2,352 sadana strejker egt rum pa de senaste 10 åren, beräknas<br />
det att endast i 110 fall, hvar<strong>om</strong> man har tillräckliga upplysningar, har arbetarnes<br />
förlust af dagspenning utgjort 4,468,000 pund.<br />
Man synes vara ense <strong>om</strong> att jemte den nedsättning af arbetslönen, s<strong>om</strong><br />
under industriens missgynsamma ställning var en oundgänglig nödvändighet, det<br />
öfverdrifna förtdrandet af starka drycker vant en af hufvudorsakerna till den<br />
tilltagande fattigd<strong>om</strong>en och annat elände i de lägre samhällsklasserna. En af<br />
Öfverhuset nedsatt k<strong>om</strong>ité har i sitt utifitande upplyst, att i England har vant<br />
utgifvet för rusgifvande drycker 140 millioner pund sterling årligen och att<br />
deraf 100 milliioner k<strong>om</strong>mer pa de arbetande klasserna. Det har likaledes<br />
påvisats, att utgifterna på detta konto stigit för individ frail t. 2. 18. 6 dr 1860<br />
till t, 4. 9. 0. dr 1876. Återhållsamhetsrörelsen bar dock samtidigt gjort betydliga<br />
framsteg och nykterhetsföreningarnes medlemmar uppgifvas till fiera millioner.<br />
Ett växande antal offentlige man såväi m<strong>om</strong> s<strong>om</strong> ut<strong>om</strong> parlamentet arbeta
255<br />
införandet af lagbestammelser för hammande af det onda, i hvilket hanseende<br />
man bland annat synes fasta uppmarksamheten vid Göteborgssystemet, och deii<br />
antages, att det nyvalda parlamentet inger förhoppning <strong>om</strong>, att någon mera<br />
gen<strong>om</strong>gripande lagstiftningsåtgard i detta Milne skall kunna gen<strong>om</strong>föras. För<br />
öfrigt synes det, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> sjelfva de betryckta tiderna i har <strong>om</strong>handlade<br />
seende hafva utöfvat ett valgörande inflytande på sederna. Det visar sig nemugen<br />
af de senaste upplysningarne, att utgifterna till rusgifvande drycker, s<strong>om</strong><br />
år 1876 till och med öfverstego det af öfverhusets k<strong>om</strong>ité uppgifna belopp,<br />
hvilket i sjelfva verket utgjorde 147 millioner, under åren 1877, 1878 och<br />
<strong>1879</strong> sjunkit ganska betydligt, och sistnamnda år utgjorde endast 128 millioner.<br />
— således i förhållande till 1876 en minskning af 19 millioner och i förhållande<br />
till 1878 af 14 millioner. Den <strong>om</strong>standigheten, att förbrukningen af te.<br />
och kaffe samtidigt stigit, framhålles af nykterhetssakens vanner sås<strong>om</strong> ett bevis<br />
på att aftagandet i njutningen af rusgifvande drycker icke uteslutande förskrifver<br />
sig från de arbetande klassernas brist på förmaga att köpa, utan också<br />
till någon del betecknar ett moraliskt framsteg. För Irland tradde under förra<br />
året en lagbestan3melse i kraft, s<strong>om</strong> går ut på stangning af utskankningsstallena<br />
under sön- och helgdagar, och man vill se ett bevis på den lyckliga verkan af<br />
denna förhållningsregel deri, att minskningen i förtarandet af starka drycker<br />
lar visat sig jemförelsevis störst i Irland.<br />
Emigrationen. Sås<strong>om</strong> det kunde väntas under de förhållanden, s<strong>om</strong> herskat<br />
m<strong>om</strong> de lagre klasserna, har emigrationen <strong>1879</strong> inyo tilltagit och egt rum i<br />
betydligt <strong>om</strong>fång. Den visar i sjelfva verket det största antal, s<strong>om</strong> finnes angifvet<br />
för något år alit sedan 1874, och utgjorde öfver 217,000 personer.<br />
Samtidigt invandrade emellertid <strong>om</strong>kring 54,000 personer så att nettoutvandringen<br />
utgjorde 163,000 mot 70,000 nastföregående året. Af utvandrare<br />
uppgifves ett antal af 57,000 vuxna personer hafva vant arbetare eller tjenstefolk.<br />
Under den förbattring af förhållandena, s<strong>om</strong> egt rum i Förenta Staterna,<br />
hafva dessa Ater visat sin dragningskraft för lediga arbetskrafter. Hufvudströmmen<br />
af utvandringen har nemligen gitt dit, och antalet uppgifves till<br />
135,000. Utvandringen utgjorde under de sista fem åren :<br />
Emigration. Immigration. Netto-emigration.<br />
Deraf infödtle<br />
britter.<br />
1875. 174,000 94,000 80,000<br />
1876. 138,000 94,000 44,000 38,000<br />
1877. 119,000 82,000 38,000 31,000<br />
1878. 148,000 78,000 70,000 58,000<br />
<strong>1879</strong>. 217,000 54,000 163,000 126,000<br />
De offentliggjorda uppgifterna <strong>om</strong> utvandringen innehålla bland annat några<br />
intressanta upplysningar rörande de penningförsandelser, s<strong>om</strong> emigranterna skicka<br />
till hemmavarande slagtingar. De uppgifvas hafva utgjort ensamt för Förenta<br />
staterna och Kanada:<br />
1878 784,000 pund sterling<br />
<strong>1879</strong> 855,000 »<br />
Di kallorna för dessa upplysningar på grund af sakens natur Uro ofullk<strong>om</strong>liga,<br />
anses det sannolikt att beloppet i verkligheten under de sista åren har rört sig<br />
<strong>om</strong>kring en million <strong>om</strong> Ara. En betydlig del haraf sandes endast sås<strong>om</strong> medel<br />
för de hemmavarande att k<strong>om</strong>ma efter, i följe hvaraf det också visar sig, att<br />
dessa försandelser falla rikligast under dåliga tider i mnoderlandet, det vill saga,
256<br />
när emigrationen är i begrepp att taga ny fart. På grund af denna erfarenhet<br />
förutsäges det derföre, att utvandringen, oaktadt de inträdda gynsammare förhållandena,<br />
äfven innevarande dr k<strong>om</strong>mer att ega mm till betydlig utsträckning.<br />
London den 15 april 1880.<br />
Det Britiske Rige.<br />
O. Richter.<br />
(Utdrag af Aarsberetning for <strong>1879</strong> til den Norske Regjerings Departement for det<br />
Indre. — Iövrigt hovedsagelig enslydende med foranstaaende Inberetning til<br />
C<strong>om</strong>merce Collegiet.<br />
Liges<strong>om</strong> Importen i Kvantitet har været betydelig under det sædvanlige,<br />
idet den kun har udgjort 166,000 Tons imod 213,000 Tons i 1877 <strong>og</strong><br />
224,000 Tons i 1878, saaledes har denne Forretning i det forlöbne Aar<br />
været drevet under uheldige Omstændigheder. Grunden hertil har for n<strong>og</strong>en Del<br />
ligget i de vedværende daarlige <strong>Handel</strong>sforholde, der have trykket saagodts<strong>om</strong><br />
alle Samfundsklasser <strong>og</strong> tildels indskrænket Forbruget af Is i private Husholdninger,<br />
hvor den endnu anses mere s<strong>om</strong> en Luxus- end en Nödvendighedsartikel.<br />
Den væsentligste Aarsag maa d<strong>og</strong> söges i de ualmindelige Veirforholde.<br />
Vinteren 1878-<strong>1879</strong> var saa kold i England, at Iskjöbmændene var istand<br />
til at samle mange Tusinde Tons engelsk Is, der, <strong>om</strong> den ikke kan konkurrere<br />
med den norske Blokis, d<strong>og</strong> bruges i stor Udstrækning i Anvendelser<br />
hvor Kvaliteten <strong>og</strong> Renheden ikke k<strong>om</strong>mer i fortrinsvis Betragtning. Heraf<br />
blev Folgen, at det Kvantum, s<strong>om</strong> behöves i England af norsk Is formindskedes<br />
i ikke ubetydelig Grad. Naar hertil k<strong>om</strong>mer, at Ishösten i Norge var særdeles<br />
rig, hvad der fristede nye Exportörer til at pröve sin Lykke <strong>og</strong> foranledigede<br />
Overfylding af Markedet, har man tilstrækkelig Forklaring til det<br />
utilfredsstillende Resultat, s<strong>om</strong> denne Bedrift utvivls<strong>om</strong>t har bragt. Allerede i<br />
December 1878 udbödes Is for Vaarleverance til 12 sh. <strong>og</strong> 11 sh. 6 d. for<br />
London <strong>og</strong> Kanalen, 13 sh. <strong>og</strong> 12 sh. 6 d. for Liverpool, Dublin, Cork,<br />
Waterford <strong>og</strong> Kinsale, 13 sh. 6 d. for Limerick <strong>og</strong> andre Havne i 'Forhold.<br />
Efters<strong>om</strong> Vinteren med sin usædvanlig strenge Kulde skred frem <strong>og</strong> Forbruget<br />
af Is s<strong>om</strong> Folge heraf saa godt s<strong>om</strong> standsede, indskrænkedes Ordrene for<br />
Vaaren. Priserne sank indtil 1 sh. under hvad man havde opnaaet i December,<br />
<strong>og</strong> det var kun ved at Fragterne trykkedes ned til forhen ukjendt lave<br />
Satser, at det lykkedes Exportörerne at erholde en ringe Fortjeneste eller i<br />
mange Tilfælde maaske kun at undgaa Tab. Vaarfragterne sluttedes til 8 sh.<br />
h 8 sh. 6 d. for London <strong>og</strong> Kanalen, 9 sh. <strong>og</strong> 9 sh. d. for Bristol, Liverpool,<br />
Limerick, Dublin o. s. v. Sagen stillede sig heldigere for de Exportörer, s<strong>om</strong><br />
havde ældre Kontraitèr paa Haanden, idet de til de betingede höiere Priser<br />
kunde lægge Fordelen af de lave Fragter. Hele Vaaren gik hen uden at Udsigterne<br />
bleve bedre, medens Konkurrancen blev heftigere <strong>og</strong> der solgtes Is frit<br />
levereret London for Juni Afskibning til 12 sh. 9 d. h 13 sh. Til Hull afsattes<br />
et större Kvantum for S<strong>om</strong>merleverance for 3 sh. pr Ton f. o. b. <strong>og</strong> en Del skal
257<br />
end<strong>og</strong> være solgt til 2 sb. 6 d. Til disse lave Priser udbödes Is gjennem<br />
Sæsonen uden at finde Kjöbere. Det kolde <strong>og</strong> regnfulde Vejr varede med faa<br />
<strong>og</strong> korte Afbrydelser hele S<strong>om</strong>meren <strong>og</strong> Hösten <strong>og</strong> udelukkede ethvert Haab<br />
<strong>om</strong> Bedring, saaledes at de fleste Kjöbmwnd ved Begyndelsen af November,<br />
da Vinteren atter satte ind med Strenghed, havde store Beholdninger tilovers<br />
for 1880. Det forlöbne Aar har saaledes udentvivl bekræftet den Opfatning,<br />
at Isforretningen er i særegen Grad resikabel . <strong>og</strong> uberegnelig, idet den vwsentlig<br />
beror paa de mere eller mindre gunstige Temperaturforholde. At netop<br />
England med sit ustadige Klima er Hovedmarkedet for denne Vare bidrager<br />
til at gjöre det saa meget mere prekært. Ders<strong>om</strong> Vaaren <strong>og</strong> S<strong>om</strong>meren er<br />
varm, bliver Forbruget af Is her stort, idet den er det billigste <strong>og</strong> bedste<br />
Preserveringsmiddel for de uhyre Kvantiteter af Fisk <strong>og</strong> Kjöd, s<strong>om</strong> maa opbevares.<br />
Desuden bruges der da et betydeligt Kvantum i Hoteller, Restaurationer,<br />
Klubber o. s. v. <strong>og</strong> det store Publikum er blevet saa vant til denne<br />
Artikkel i alskens Anvendelse, at det nödig undværer den. S<strong>om</strong> en Faktor,<br />
der ikke kan sættes ganske ud af Betragtning med Hensyn till Udsigterne for<br />
denne Bedrift, maa nævnes Fabrikationen af kunstig Is. Denne har i den senere<br />
Tid utvivls<strong>om</strong>t gjort Fremskridt, <strong>og</strong> der dannes aarlig nye K<strong>om</strong>panier. for<br />
saadan Fabrikation. Der er, saavidt vides, allerede et Par Fabriker i Gang i<br />
London, <strong>og</strong> der skal være Tale <strong>om</strong> Dannelse af et stort Aktieselskab, s<strong>om</strong><br />
har til Hensigt at bygge Ismaskiner i de forskjellige Dele af Byen. En Fabrik<br />
blev i forrige Aars S<strong>om</strong>mer anlagt i Brighton, hvor den ikke skal have<br />
været uden Indflydelse paa Markedet for vor Is. Det paastaaes <strong>og</strong>saa, at man<br />
har seet sig istand til at reducere ... Omkostningerne ved denne Tilvirkning<br />
meget betydeligt. Det turde d<strong>og</strong> vel antages, at den norske Is ikke lettelig<br />
vil kunne fortrænges i de Anvendelser, hvor der spörges <strong>om</strong> större Masser<br />
<strong>og</strong> kræver det uden Sammenligning störste Forbrug (Bryggerierne etc.). Det<br />
erkjendes fremdeles, at den norske Is for den slags Forbrug har væsentlige<br />
Fortrin over den kunstige, navnlig ved Blokkenes Tykkelse. S<strong>om</strong> paavist har<br />
Indförselen hertil Landet i <strong>1879</strong> været <strong>om</strong>kring en Fjerdepart under det foregaaende<br />
Aars. Endnu större er — s<strong>om</strong> det efter det Anförte kunde ventes<br />
Formindskelsen af Importens Wadi, idet samme opgives til L 139,714 imod<br />
V, 207,939 i 1878.<br />
Korn. Havreimporten fra Norge viser i det forlöbne Aar n<strong>og</strong>en Forhöielse,<br />
i det den udgjorde i det Hele 119,357 Centner til en Værdi af (V,<br />
40,481 mod 55,367 <strong>og</strong> L20,432 i 1878. Priserne vare ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse<br />
meget lave <strong>og</strong> fluktuerede mellem 18 sh. h 20 sh. pr 320 R for törret<br />
skaansk, 16 sh. 9 d. b. 18 sh. 6 d. for utörret Göteborg (304 TO, 18 sh. 6<br />
d. h 20 sh. 6 d. pr 320 R for sort <strong>og</strong> 17 sh. 6 d. it 18 sh. 6 d. pr 304<br />
R for norsk. Mod Slutningen af S<strong>om</strong>meren stege Priserne n<strong>og</strong>et <strong>og</strong> i September-Oktober<br />
betaltes 22 sh. 6 d. h 23 ah. 6 d. pr 320 R for törret skaansk.<br />
Da den nye Höst k<strong>om</strong> i Markedet <strong>og</strong> til <strong>Aaret</strong>s Slutning betaltes törret skaansk<br />
med 21 sh. h 22 sh. pr 320 R, utörret Göteborg 18 su. 6 d. h 19 sh. 6 d.<br />
pr 304 R, sort 20 ah. h 20 sh. 6 d. 320 R <strong>og</strong> norsk 18 sh. h 19 *ill. pr<br />
304 R. j de förste Maaneder af indeværende Aar ere Priserne stegne lidt,<br />
efterat de fleste russiske Havne i laangre Tid vare lukkede. Af Mais have<br />
Tilförslerne fra Amerika i den sidste Halvdel af Aaaret været betydelig mindre<br />
end för, hvoraf Folgen har været, at Havrepriserne have kunnet holde sig saa<br />
n<strong>og</strong>enlunde stadige. Kvaliteten af den norske Havre, der importeres hid væsentlig<br />
fra Kristiania <strong>og</strong> Trondhjem, var ikke saa god s<strong>om</strong> i 1878, hvor den<br />
end<strong>og</strong> blev foretrukket for Göteborgs <strong>og</strong> betingede 3 h 6 pence höiere Pris.<br />
Det gjælder <strong>om</strong> denne Kornsort hvad tidigere har været paapeget specielt for<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Wart. 17
258<br />
Norges Vedk<strong>om</strong>mende, at en <strong>om</strong>hyggeligere Behandling ved Afskibningen er<br />
nödvendig, i det der bör paases, at ikke velbjerget <strong>og</strong> sletbjerget Havre blandes<br />
sammen til Skade baade for Kvalitet <strong>og</strong> Udseende.<br />
Levende Dyr. Vor Export af Slagtekvæg til England, der i fiere Aar<br />
havde været ubetydelig, har igjen taget n<strong>og</strong>et Opsving. Medens den for 1878<br />
blot opgives til 91 Stykker, skal den i <strong>1879</strong> have udgjort 898 Stykker, det<br />
störste Tal siden 1874, da det var 1,121. Det norske Slagtekvæg nyder god<br />
Anseelse <strong>og</strong> finder let Afsætning, <strong>om</strong>end til n<strong>og</strong>et lavere Priser end der opnaaes<br />
for engelsk Kvæg. Hvad der bemærkes er, dels at de norske Dyr ere<br />
sn3aa, dels <strong>og</strong> især at det i Almindelighed er Tyre istedetfor Stude, der indföres.<br />
Den bedste Tid for Indförselen skal være paa Vaaren saa tidligt s<strong>om</strong><br />
muligt for at undgaa Konkurrencen med den amerikanske Import, hvoraf Hovedstyrken<br />
i Almindelighed k<strong>om</strong>mer henimod <strong>og</strong> udover S<strong>om</strong>meren. Iaar begyndte<br />
den d<strong>og</strong> allerede i Februar. De Priser, der i forrige Aar opnaaedes<br />
for norsk Slagtekvæg, skulle have udgjort Brutto fra 12, 12 till R. 18 pr Styk,<br />
men herfra afgaar adskilligt i Omkostninger, bl. A. den f. Ex. fra Kristiania<br />
udentvivl uforholdsmæssigt höie Dampskibsfragt af 30 sh. pr Styk. Eiter de<br />
engelske Exportlister for 1878 skulde Gjennemsnitsværdien for norsk Slagtekvæg<br />
været ct 20 pr Styk <strong>og</strong> den samlede Importværdi i nævnte Aar altsaa<br />
(V, 1,820. Dette er d<strong>og</strong> rimeligvis en höi Angivelse.<br />
••■••• •••••••■■•■•■ .....<br />
Medicintran. Importen af Torsketran til det engelske Marked er höist<br />
ubetydelig, væsentlig s<strong>om</strong> en Bilge af Petroleums Overlegenhed s<strong>om</strong> Belysningsmiddel.<br />
Norsk Medicintran hvoraf Importen ifjor udgjorde 2,267 Tönder<br />
— vedligeholder sin fremragende Stilling paa Markedet, men s<strong>om</strong> en Folge<br />
af den efter det rige Fiske usædvanligt store Tilvirkning ere Priserne gaaede<br />
betydeligt ned, <strong>og</strong> noteres samme 3 sh. A, 3 sh. 6 d. pr Gallon. Ved <strong>Aaret</strong>s<br />
Slutning indtraadte d<strong>og</strong> en liden Stigning.<br />
Öl. Importen hid af norskt Öl belöb sig til 86,186 Potter i <strong>1879</strong>, en<br />
betydelig Nedgang, sammenlignet med tidigere Aar. Grunden hertil turde<br />
dels være at siige i den Omstændighed, at Reexporten til Chili och Peru, s<strong>om</strong><br />
en Folge af Krigen mellem disse tvende Republikker totalt ophörte. Üllet<br />
k<strong>om</strong>mer væsentligst fra Christiania Bryggerier, tildels <strong>og</strong>saa fra Hamar.<br />
Kondenseret Melk. Af kondenseret Melk hidförtes i det forlöbne Aar<br />
<strong>om</strong>trent 150 Centner fra Christiania. Den norske Melk sælges her for 6 pence<br />
Esken. Den har at konkurrere med The Swiss C<strong>om</strong>pany», hvis Omsætning<br />
andrager til over 20 Millioner Esker pr Aar. Den norske Melk ansees forövrigt<br />
for særdeles god <strong>og</strong> synes at vinde stærk Indgang paa Markedet.<br />
Vildt. Importen af Fuglevildt fra Norge har tiltaget betydeligt <strong>og</strong> andr<strong>og</strong><br />
i det forlöbne Aar til næsten 1,500 Centner. Tiur sælges paa Londons<br />
Marked til 3 A, 4 sh. pr Stykke <strong>og</strong> Ryper til 1 sh. 4 d. A, 1 sh. 6 d.<br />
Konserverede Madvarer. Importlisterne udvise en ForageIse i Tilförselen<br />
af præserverede Madvarer, medens derimod Værdierne vise en Nedgang. Fra<br />
Norge indförtes i det forlübne Aar circa 600 Centner.<br />
O. Richter.
Bilagor.<br />
Lastade svenska fartyg<br />
Sverige<br />
Norge<br />
Ryssland med Finland<br />
Danmark<br />
Tyskland<br />
Nederländerna<br />
Belgien<br />
Frankrike .<br />
Spanien<br />
Portugal<br />
Italien<br />
Turkiet.<br />
Egypten<br />
Förenta Staterna<br />
Britiska Nordamerika<br />
Mexico, Centralamerika och Vestindien<br />
Brasilien<br />
Peru<br />
Chile<br />
Ostindien, Singapore och Mauritius<br />
Australien och Nya Zeeland<br />
Andra hinder<br />
Lastade norska fartyg<br />
Norge<br />
Sverige<br />
Ryssland med Finland<br />
Danmark<br />
Tyskland<br />
Nederländerna<br />
Belgien<br />
Frankrike<br />
Spanien<br />
Portugal<br />
Italien<br />
Østerrike<br />
Grekland<br />
Turkiet<br />
Egypten<br />
Rumänien<br />
Förenta Staterna<br />
Britiska Nordamerika<br />
Mexico och Vestindien<br />
Brasilien<br />
Peru<br />
Chile<br />
Ostindien<br />
China<br />
Australien<br />
Andra Pander<br />
259<br />
Tabell n:r I.<br />
Tillsammans<br />
Tillsammans<br />
Ank<strong>om</strong>na frail Afgångna till<br />
<strong>1879</strong> I 1878 <strong>1879</strong> 1878<br />
397,450<br />
4,641<br />
29,948<br />
3,609<br />
7,896<br />
105<br />
3,529<br />
5,406<br />
1,733<br />
230<br />
1,164<br />
32,822<br />
20,331<br />
16,535<br />
4,361<br />
1,755<br />
567<br />
2,993<br />
8,405<br />
543,480<br />
488,982<br />
264,986<br />
136,923<br />
3,532<br />
20,075<br />
589<br />
3,464<br />
8,142<br />
11,453<br />
296<br />
1,098<br />
1,514<br />
9,913<br />
1,023<br />
375,857<br />
230,285<br />
33,470<br />
7,159<br />
590<br />
3,365<br />
944<br />
216<br />
28,795<br />
1,632,671<br />
411,581<br />
11,043<br />
60,619<br />
982<br />
8,369<br />
693<br />
1,406<br />
6,741<br />
3,311<br />
435<br />
727<br />
47,278<br />
12,533<br />
11,871<br />
7,608<br />
2,452<br />
--<br />
5,394<br />
696<br />
13,507<br />
607,246<br />
537,736<br />
275,996<br />
197,944<br />
2,373<br />
21,574<br />
548<br />
2,525<br />
9,894<br />
12,026<br />
1,132<br />
2,867<br />
478<br />
--<br />
1,632<br />
405<br />
385,616<br />
222,552<br />
23,624<br />
4,344<br />
4,814<br />
--<br />
5,827<br />
3,362<br />
16,965<br />
1,734,234<br />
337,949<br />
9,943<br />
24,775<br />
32,958<br />
20,982<br />
166<br />
3,874<br />
4,170<br />
6,811<br />
2,794<br />
898<br />
6,910<br />
2,352<br />
12,490<br />
15,313<br />
1,471<br />
1,770<br />
11,064<br />
496,690<br />
292,803<br />
40,152<br />
82,713<br />
55,395<br />
$ 6,181<br />
756<br />
176<br />
4,137<br />
10,511<br />
10,520<br />
6,592<br />
810<br />
672<br />
876<br />
9,586<br />
102,832<br />
16,166<br />
63,367<br />
14,863<br />
1,211<br />
6,832<br />
334,455<br />
14,016<br />
43,448<br />
31,093<br />
20,554<br />
520<br />
246<br />
3,155<br />
5,336<br />
3,457<br />
7,296<br />
2,584<br />
727<br />
1,752<br />
1,453<br />
14,555<br />
22,756<br />
2,180<br />
934<br />
15,121<br />
525,638<br />
271,814<br />
50,616<br />
101,685<br />
42,756<br />
36,006<br />
621<br />
127<br />
2,740<br />
13,234<br />
8,970<br />
12,678<br />
--<br />
776<br />
4,187<br />
1,475<br />
--<br />
60,199<br />
15,513<br />
37,842<br />
18,475<br />
--<br />
632<br />
9,415<br />
25,165 20,190<br />
782,316 I 709,951
260<br />
Januari Fran Newcastle till<br />
Februari Mars<br />
Fran Cardiff till<br />
Kronstadt<br />
Stockholm<br />
Christiania<br />
Bergen<br />
Aarhus<br />
Köpenhamn<br />
Danzig<br />
Drammen<br />
Flensburg<br />
Göteborg<br />
Halmstad<br />
Hamburg<br />
Kiel<br />
Riga<br />
S:t Petersburg<br />
Stettin<br />
Barcelona<br />
Genua<br />
Livorno<br />
Malta<br />
Triest<br />
Constantinopel<br />
Alexandria<br />
Capkolonien<br />
Tabell nr IL<br />
sh. sh d. sh. d. sh. d. sh. d.<br />
d.<br />
Stockholm<br />
6. - 6. - 6. 3 it 6.<br />
Norrköping<br />
7.- 6.9<br />
Malmö<br />
6. --- 6. --<br />
Göteborg<br />
5. - 4.9<br />
Kronstadt<br />
6.9<br />
Trondhjem<br />
8. 6 A 8. 8. A 7. 67. 6<br />
7.- Bergen<br />
L- 7.-<br />
6.6 Christiania<br />
6.6 6. 3 it 5. 9<br />
Ystad<br />
5. 9 A 6. 6.- 6.-<br />
Köpenhamn<br />
6. 3. A 6. 6.- 6.-<br />
Helsingör<br />
Barcelona<br />
6.-<br />
Z. 14: 10. Z. 14: 10<br />
5.6<br />
Z. 14: 10<br />
Genua<br />
13. - 13. - 13. 6<br />
Livorno<br />
14. - 14. - 14. -<br />
Malta<br />
10. 6 10. 6 10. 6<br />
Triest<br />
15. - 15. - 16. -<br />
Constantinopel<br />
14. 6 15. 6 15. 6<br />
Alexandria<br />
Capkolonien<br />
16. -<br />
Z. 23: 10.<br />
15. -<br />
24. 6<br />
15. -<br />
22. -<br />
Aden<br />
Ceylon<br />
26. - 25. - 25. -<br />
Singapore<br />
27. - 26. - 27. -<br />
Havanna<br />
11. 6<br />
S:t Th<strong>om</strong>as<br />
Bahia<br />
Rio de Janeiro<br />
Rio Grande<br />
Z. 2021.-19. --<br />
24. 6 Z. 26: 10. Z. 26: 10.<br />
Montevideo<br />
24. -<br />
Buenos Ayres<br />
25. - 25. - 26. -<br />
Valparaiso<br />
19. - 21. - 21. -<br />
Callao<br />
21. - 21. -<br />
8. -<br />
8. 6<br />
7. -<br />
16. 6<br />
13. 6<br />
13. 6<br />
10. -<br />
15.<br />
16.<br />
23. 6<br />
7. 6<br />
7.<br />
7. --<br />
7. 6<br />
16. 6<br />
14. --<br />
15. -<br />
15. -<br />
15. .-<br />
23. 6<br />
7. -<br />
T. -<br />
7. -<br />
7. --<br />
7.<br />
6. 6<br />
7. -<br />
16. 6<br />
13. 6<br />
15. -<br />
14. 6<br />
14. -<br />
23. -<br />
April Maj<br />
6. A 5. 6<br />
6.6<br />
4.9<br />
6. 9 h, 6. 6<br />
7. 6 A 6. 6<br />
7.-<br />
5.9<br />
5.9<br />
6. ---<br />
5.6<br />
12. 6<br />
14. 6<br />
10. 6<br />
15. 6<br />
12. 6<br />
15. -<br />
22. -<br />
25. -<br />
18. 6<br />
23. -<br />
31. -<br />
21. -<br />
7. -<br />
6. 6<br />
6. 6<br />
7. -<br />
6. 6<br />
5. 6 A 7.<br />
6.6<br />
5. A 5. 3<br />
6.3<br />
6. 6 it 5. 9<br />
8. 9 A, 5. 6<br />
5.9<br />
5. 6 it 6.<br />
5.6<br />
12. -<br />
15. -<br />
12. 6<br />
14. -<br />
22. 6<br />
26. -<br />
18. --<br />
22. -<br />
31. 6<br />
21. -<br />
21. --<br />
7.<br />
7. -<br />
6. -<br />
6. 6<br />
10.<br />
6. -<br />
6. 6<br />
6. 6<br />
7. -<br />
9. --<br />
16. 6 16. 6<br />
13. 9 13. 6<br />
15. - 15.<br />
13. 6 13. -<br />
14.<br />
23. 6 22. 6<br />
Anm. Noteringarne i shillings (s.) och pence (d) kro pr ton, i pund ( Z. ) och shillings pr keel<br />
(1 keel 21.1 tons).
Kolfrakter.<br />
261<br />
Juni Juli Augusti September Oktober November December<br />
sli. d.<br />
6. à 7.<br />
7. --<br />
6. 1 1/2<br />
5. 6<br />
6. 6<br />
5. 9 à 5. 6<br />
6. --<br />
5. 9<br />
6. 1 1/2<br />
su.d.<br />
6. à 7.<br />
6. 6<br />
6. 1 1/2<br />
5. 6 it 5. 9<br />
6. 3<br />
5. 6 h, 7.<br />
6. 1 1/2t 7.<br />
5. 9<br />
6. 1 1/2h 5. 9<br />
sh. d.<br />
6. A 7. 9<br />
6. 9<br />
6. -<br />
5. 3 à 5. 6<br />
6. 4 1/2it 6.<br />
7.<br />
7. -<br />
6. 1 1/2h. 5. 9<br />
6. -<br />
sh. d.<br />
5. 9 it 8.<br />
6. 9<br />
5. 6 it 5. 3<br />
5. 9<br />
7. --<br />
6. 9<br />
5. 10 1/2à 6.<br />
6.<br />
sh. d.<br />
6. à 8. 6<br />
7. --<br />
6.-<br />
5. 3 à 5.<br />
5.9<br />
8. it 5. 9<br />
7.-<br />
6.-<br />
6. à 6. 6<br />
sh. d.<br />
7.3<br />
7.6<br />
6. à 6. 9<br />
5.<br />
6. -<br />
8. à 9. 6<br />
7. 6 à 7.<br />
6. -<br />
6. 6 it 7. 6<br />
sli. d.<br />
8. 6<br />
5. -<br />
12. 3 à 9. 6<br />
7. 9 it 7. 6<br />
7. à 7. 6<br />
7. 6<br />
6. à 6. 3 6. 6 6. 6 6. 6 6.6 7. à 8. 8.<br />
6. - 6. - 6. - 6. 3 6.- 6. 6 A 7. 7. -<br />
16. 6 16. 6 16.6 16.6 16. 6<br />
13. -- 12. 6 12.6 13. - 14. --<br />
13. 6 12. - 13. - 13. 6. 13. 6 13. 6<br />
13. 6<br />
15. - 16. 6<br />
12. 6 12. 6 13. - 13. - 14. 6 15. - 15. -<br />
15. - 15. - 15. - 15. - 14. 6 13. 6 13. -<br />
23. - 22. 6 22. - 22. 6<br />
23. -<br />
23. - 23.<br />
25. 6 23. - 22. - 24. - 24. 6 26. - 25. 6<br />
H. 6<br />
18. - 18. - 16. - 16. -- 17. -- 18. 6 20.<br />
20. - 21. - 21. - 21. 6 24. - 25. 6<br />
34. - 35. - 35. - 35. - 3 6. - 35. 6<br />
22. 6<br />
24. - 23. - 26. - 25. - 27. 6<br />
21. - 21. - 21. - 21. - 21 6 22. 6<br />
22. 6 21. - 24. - 23. 6 23. 6<br />
7. -- 6. 6 6. 6 7. -- 7. 6<br />
7. 3 6. 6 7. -<br />
6. 6 6. 6<br />
6. 6 6. 6 8. 6<br />
7. 6 7. 6<br />
7. - 6. 6 6. 6 7. 6 7. - 8. 6<br />
6. - 5. 6<br />
6. - 5. ---<br />
6. 9<br />
6. - 6. --<br />
6. - 6. 6 6. 6 6. - 6. -<br />
7. -<br />
9. -- 8. 6<br />
7. 3 7. 3 7. 3 7. -- 7. 6 7. 6<br />
16. -- 16. 6 16. -- 16. - 16. 6 16. 6 16. 6<br />
13. 6 13. 6 13; - 13. - 13. 6 14. 6 14. 6<br />
13. 6 13. 6 13. - 13. - 13. 6 14. 6 14. 6<br />
15. - 13. - 13. - 13. 6 14. - 14. --<br />
13. - 12. 6 12. 6 13. - 16. - 15. 6 14. 6<br />
14. 6 14. 6 15.. 13, 6 14. - 14. 6 14. 6<br />
22. 6 22. - 22. 6 22. 6 22. - 23. - 24. 6
262<br />
Tabell N:o II.<br />
Fran Cardiff till Januari Februari Mars April Maj<br />
ab.d. sh. d. sh. d. sh. d. sh. d.<br />
Aden- 26. 25. - 26. 6 25. -<br />
Ceylon 26. 6 26. - 26.- 24.6 24. 6<br />
Singapore • 27. - 26. - 25.6 25.6 25. 6<br />
Havanna 13. - 13. - 12.6 12.6 13. -<br />
S:t Th<strong>om</strong>as 10. 6 12. - 12.6 11.6 11. -<br />
Bahia 21. - 21. - 20.- 19. - 20. -<br />
Rio de Janeiro 24. - 25. - 22. 6 21. - 19. -<br />
Rio Grande 31. 32. 6 32. 6 32.6 34. -<br />
Montevideo 23. - 25. - 23.- 22.6 21. 6<br />
Buenos Ayres 23. - 22. 6 27.- 25. -- 25. -<br />
Valparaiso 19. 20. - 20. - 20. - 20. -<br />
Callao 22. - 22. - 20. - 20.6 21. -<br />
Tabell n:r III.<br />
De Förenade rikenas skeppsfart pa de hamnar in<strong>om</strong> Londons general-konsulsdistrikt,<br />
hvarest vicekonsuler icke finnas anstälde, varande säväl barlastade<br />
s<strong>om</strong> lastade fartyg men ej kustfarare beräknade.<br />
Aberystwith<br />
Barnstaple<br />
B eaumaris<br />
Bideford<br />
Bridport<br />
Caernarven<br />
Cardigan<br />
Carlisle<br />
Chester<br />
Colchester<br />
Faversham<br />
Folkestone<br />
Lancaster<br />
Maldon<br />
Runcorn<br />
Scarborough<br />
Stockton<br />
Wells<br />
Whitehaven<br />
Woodbridge<br />
Workington<br />
Coleraine<br />
Dr<strong>og</strong>heda<br />
New-Ross<br />
Skibbereen<br />
Tralee<br />
Westport<br />
Wexford<br />
England med Wales.<br />
Summa<br />
al1=111M<br />
Svenska fartyg<br />
Norska fartyg Tillsammans<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
..111.1.1■11.•<br />
^1_<br />
326<br />
,7■111.0.1=<br />
3<br />
2<br />
3<br />
474<br />
575<br />
1,061<br />
116<br />
3<br />
2<br />
4<br />
i<br />
474<br />
575<br />
1,387<br />
116<br />
199 2 293 3 492<br />
3 611 3 611<br />
4 639 4 639<br />
2 994 2 994<br />
32 7,121 32 7,121<br />
2 213 4 680 6 893<br />
6 922 3 490 9 1,412<br />
160 18 3,241 19 3,401<br />
283 12 5,078 13 5,361<br />
7 1,981 7 1,981<br />
959 5 959<br />
10 1,356 TO 1,356<br />
8 1,407 6 1,811 14 3,218<br />
2 178 2 178<br />
3 1,221 2 1,102 5 2,323<br />
2 292 2 265 4 557<br />
345 1 345<br />
4 1,045 4 1,045<br />
5 1,197 5 1,497<br />
5 2,395 5 2,395<br />
260 1 260<br />
1 200 7 2,951 8 3,151<br />
2 937 10 4,492 12 5,429<br />
454 1 454<br />
30 6,338 155 42,286 185 48,624
Kolfrakter.<br />
Juni I<br />
sh. d.<br />
24. 6<br />
25. -<br />
15. -<br />
18. -<br />
20. 6<br />
34. -<br />
22. 6<br />
24. 6<br />
21. -<br />
24. 6<br />
263<br />
Juli A.ugusti September Oktober November December<br />
sh. d. sh. d. shd. sh. d. sh. d. sh. d.<br />
25. - 25. - 24. 6 25. - 25. 6 25. -<br />
24. - 24. - 25. - 25. - 25. 6 25. 6<br />
23. - 23. - 24. - 24. 6 26. - 25. 6<br />
15. - 15. - 10. 6 12. - 10. 6 11. -<br />
11.- 10.6 11.- 11.- ] 1. - 11. -<br />
18. - 17. 6 17. 6 17. - 18. - 20. -<br />
21. 20. - 21. - 22. - 24. 6 25. 6<br />
33. 6 32. 6 32. 6 32. 6 32. 6 33. -<br />
22. - 22. 6 22. 6 22. 6 23. 6 24. -<br />
24. - 23. - 23. 6 23. 6 25. - 25. 6<br />
20. - 20. 6 20. 6 21. 6 22. - 23. -<br />
21. - 23. - 23. - 25. 6<br />
Tabell n:r IV.<br />
Drägtigheten af de fartyg s<strong>om</strong> anviindts för import ()eh export från °eh<br />
till de Förenade konungarikena, fördelad efter de olika nationaliteterna.<br />
från Sverige<br />
Svenska fartyg<br />
Britiska<br />
Norska<br />
Tyska<br />
Danska<br />
Ryska & Finska_<br />
Förenta Staternas<br />
Nederliindska ______<br />
Osterrikiska<br />
Franska ______<br />
13elgiska<br />
Italienska<br />
--------<br />
tons<br />
D<br />
D<br />
D<br />
D<br />
D<br />
<strong>1879</strong> 1878 1877<br />
397,450 411,581 438,073<br />
289,104 230,319 311,402<br />
264,986 275,996 324,152<br />
84,979 82,661 114,286<br />
77,563 89,017 88,102<br />
15,134 33,149 37,816<br />
7,118 3,847 533<br />
6,129 7,133 8,858<br />
862 793<br />
318 1,356 415<br />
335<br />
260<br />
Tillsarnmans tons 1,143,643 1,135,394 , 1,324,690<br />
till Sverige:<br />
Svenska --. fartyg __ ------ tons 337,949 334,455 322,364<br />
Britiska ______ _________<br />
Norska ______ _________<br />
»<br />
»----------<br />
D<br />
»<br />
196,129<br />
40,152<br />
184,469<br />
50,616<br />
249,913<br />
69,977<br />
Tyska » » 27,779 38,897 65,387<br />
Danska _____ »<br />
Ryska & Finska ______ D<br />
........<br />
____<br />
»<br />
D<br />
15,181<br />
11,279<br />
16,231<br />
15,934<br />
14,926<br />
18,171<br />
Nederländska ___ _____ » » 2,536 1,524<br />
Franska ______ 918 ______ D ------ D .<br />
3,631<br />
Spanska D _____ D 476 -<br />
4,170<br />
2,027<br />
Tillsammans tons 632,399 645,757 746,935<br />
från Norge:<br />
Norska _________ fartyg tons 488,982 537„736 548,296<br />
Britiska 143,834 160,329 162,730<br />
Danska _____ D 16,441 ' 28,628 28,850
264<br />
från Norge: <strong>1879</strong> 1878 1877<br />
Tyskafartyg .... .. .. tons 5,188 7,441 10,256<br />
Svenska _ ......... D .. .. .. D 4,641 11,043 12,697<br />
Nederländska ___ ...... D ..... ...... D 2,605 2,095 2,602<br />
Ryska & Finska______ D .... D 2,589 5,894 8,389<br />
Franska _________ D D 754 1,436 1,352<br />
Italienska D .... .. ------» _____ 303 ____<br />
Spanska D D 286 .......<br />
Belgiska D D - 44 _____<br />
Förenta Staternas ___ D . - _ _ .. D ._ - 634<br />
Tillsammans tons 665,034 755,235 775,806<br />
till Norge:<br />
Norska ..... _______ fartyg _______ tons 292,803 271,814 268,223<br />
Britiska )) _ft.__ D 113,416 110,112 145,106<br />
Tyska ............... __. D _ ........ . .... D 14,345 12,454 14,574<br />
Svenska )) ___ ... ... )1 9,943 14,016 17,625<br />
Danska D .. ... ... ... )1 4,176 7,508 6,488<br />
Nederländska D ..... .. -- D 2,998 1,049 2,783<br />
Ryska - Finska ...... D D 2,131 3,394 2,008<br />
Spanska D..... ..... D 1,466 3,107 3,413<br />
Franska D ... • ...... D 901 2,167 2,764<br />
Belgiska D _ - - .. _ .. D - 352 -<br />
Tillsammans tons 442,179 425,973 462,984<br />
Haiti.<br />
Port - au - Prince den 10 mars 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till It<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet framgår af Mande öfversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran utrikes ort 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 581 tons,<br />
0 » » i barlast » 0 14 » » » 5,159 »<br />
Fran 0 afgingo med last till » 16 0 0 » 5,792 0<br />
"<br />
Till<br />
»<br />
»<br />
» i barlast 0<br />
ank<strong>om</strong>mo med last fran<br />
0<br />
»<br />
i » » 0<br />
2 norske0 0<br />
422 0<br />
471 0<br />
»<br />
Fan<br />
»<br />
»<br />
»<br />
aging°<br />
i barlast 0<br />
med last till<br />
»<br />
»<br />
28<br />
28<br />
»<br />
»<br />
0<br />
0<br />
0 8,324<br />
» 8,215 » 432 »<br />
0 432 list.<br />
<strong>Handel</strong>n har under det förfiutna året befunnit sig i ett myeket dåligt lage,<br />
icke företeende något tecken till förbiiittring. Kaffeskörden har vant ringa till<br />
qvantiteten, men gdd till qvaliteten. Prison hafva vexlat mellan 61 2 h, 9 11,<br />
doll. för samre qvalitet Mr på platsen, 8 A 10 1/2 für biittre och 11 1/2 A 12 1/2<br />
doll. för biista qvalitet, alit pr 100 R. Exporten af kampeschtra var ungefiir<br />
densamma s<strong>om</strong> vanligt, priset vexlade raellan 13 1/2 A, 19 doll. pr 2,000 R<br />
fritt <strong>om</strong>bord.<br />
Införseln visar en minskning för alla varuslag; importörerna hafva, med<br />
fitstadt afseende å handelns tryckta ställning, infört enciast det aura nüdviindigaste.<br />
Af byggnadsvirke bar dock ganska myeket infürts till följd af de stora<br />
eldsolyekor, s<strong>om</strong> hemsäkt platsen, det mesta har utgjorts af »white pine» ()eh<br />
»pitch pine» fran Förenta stater.<br />
Till följd af de senaste politiska oroligheterna hafva, ej några statistiska<br />
red<strong>og</strong>örelser blifvit offentliggjorda. Nu ar hiir lugn rådande.<br />
Hugh Tweedy.
265<br />
Brasilien.<br />
Rio de Janeiro den 12 Marts 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet fremgaar af folgende Oversigt:<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> fra Sverige med Ladning 12 svenske Fartöier dr. 3,039 Tons,<br />
» » » » Udlandet » » 46 » » » 17,349 »<br />
Fra » afgik til » » » 29 » » » 8,882<br />
» » » » ». i Ballast 22 » » » 10,230 »<br />
Til » ank<strong>om</strong> fra Norge med Ladning 1 norsk » » 221 »<br />
» » » » Udlandet » » 92 norske » » 2,783 Læster 19,613 »<br />
» » » i Ballast 4 » » » ___ 668<br />
Fra » afgik til » med Ladning 70 » » » 2,291 Læster 13,125<br />
» » » » » i Ballast 32 » » » 887' » 8,669 »<br />
Vice-Konsulen i Porto Alegro har, uagtet gjentagne Paamindelser fra min<br />
Side, ikke indsendt den befalede detaillerede Liste over de Skibe, s<strong>om</strong> have<br />
besögt den nævnte Havn.<br />
Det har desværre været mig umuligt at indsende denne Aarsberetning tidligere,<br />
da den her herskende Epidemi, s<strong>om</strong> har raset særdeles stærkt <strong>om</strong>bord i<br />
de forenede Rigers Skibe, har gjort i saa höi Grad Krav paa min <strong>og</strong> Konsulatssekreterens<br />
Tid <strong>og</strong> Virks<strong>om</strong>hed, at jeg har maattet opsætte dette Arbeide<br />
for ei at forsömme Pligter, s<strong>om</strong> paaligger Konsulatet overfor de i Havnen<br />
liggende Skibe.<br />
Totalbelöbet af den indgaaende Fragt var:<br />
af de 48 med Ladning ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier 1,' 29,820,<br />
» 54 » » D norske » D 29,924.<br />
Totalbelöbet af den udgaaende Fragt var:<br />
af de 25 med Ladning afseilede svenske Fartöier L 8,031,<br />
» 42 » » D norske D D 11,970.<br />
I det nærmest foregaaende Aar udgjorde:<br />
de 61 med Ladning ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier t, 38,152,<br />
» 62 D D D norske » D 34,070,<br />
» 21 » D afseilede svenske D D 7,887,<br />
D 35 P D D norske » D 10,650.<br />
I de nærmest foregaaende 3 Aar var Antallet af de til Hovedstationen:<br />
1878 1877 1876<br />
Antal Tons Læster Antal Tons Læster<br />
Antal Tons<br />
ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier.<br />
Fra Sverige 10 2,531 6 1,639 10 865<br />
Fra andre Lande<br />
53 19,319 514 40 12,284 1,135 5,980<br />
ank<strong>om</strong>ne norske Fartöier.<br />
Fra Norge 166 4 '623 132 104<br />
Fra andre Lande 63 14,092 2,516 58 6,868 4,601 68 94,195<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart.<br />
18
266<br />
eller tilsammen i de sidste 4 Aar :<br />
Svenske Norske<br />
Antal Tons Læster Antal Tons Læster.<br />
<strong>1879</strong> 48 17,191,93 56 12,245,86 2,783<br />
1878 63 21,850,00 514 61 14,258,o o 2,516<br />
1877 46 13,923,00 1,135 62 7,491,00 4,733<br />
1876 62 6,845 69 9,523,5<br />
Meddelelse). vedk<strong>om</strong>mende Skibsfarten.<br />
Fragtmarkedets Tilstand i andet Semester af <strong>1879</strong> fremgaar af vedstaaende<br />
Tabel over Fragtraterne for Seil- <strong>og</strong> Dampskibe.<br />
Da Kaffeafskibningerne i December Maaned vare höist ubetydlige, saa et<br />
större Antal Fartöier sig nödsagede til at söge til andre Pladser i Ballast.<br />
Fortolkning af Certepartier. Her forek<strong>om</strong>mer ofte Stridsspörgsmaal mellem<br />
Skipperne <strong>og</strong> Konsignatörerne for deres Skibe angaaende Fortolkning af Certepartierne,<br />
<strong>og</strong> jeg skal derfor give forskjellige Anvisninger, s<strong>om</strong> turde have n<strong>og</strong>en<br />
Interesse:<br />
1. Ved Fragtslutningen bör det paasees, at der i Certepartierne stipuleres<br />
hvormange Dage Ladningsmodtageren har til at udflire Losningen, samt at det<br />
fastsættes, at Losningsdagene begynde saa snart Skibet er lossefærdigt <strong>og</strong> det<br />
fra de respektive Autoriteter har faaet Tilladelse til at begynde Losningen,<br />
samt Föreren der<strong>om</strong> har givet Modtageren den fornödne skriftlige Meddelelse.<br />
— Fra denne Regel maa undtages Certepartier for Stykgodsladninger, hvor der<br />
ikke godt kan stipuleres et vist Antal Dage til Losningen. Det afhænger<br />
nemlig for en stor Del af Toldautoriteterne, hvor hurtigt denne kan besörges,<br />
<strong>og</strong> det er derfor i dette Tilfælde rigtigere at lade indföre i Certepartiet fölgende<br />
Klausul:<br />
»to be descharged with cust<strong>om</strong>ary dispatch)):<br />
2. Med Hensyn til Konsignationen af Skibene, da bör Certepartierne<br />
indeholde folgende Klausul:<br />
»The vessel to be consigned to — — inwards only, paying the c<strong>om</strong>mission<br />
of — eller: »To be consigned to — — inwards only<br />
and free af c<strong>om</strong>mission.<br />
Saafremt Ordene: »inwards only» ikke ere tilföiede, gjöre Konsignatörerne<br />
i Reglen <strong>og</strong>saa Fordring paa K<strong>om</strong>mission af Skibenes udgaaende Fragt. Den<br />
i de i England afsluttede Certepartier meget brugelige Klausul: »The vessel to<br />
be consigned to — for outward freight., provided they can offer same<br />
freight and conditions as offered by others», eller lignende —, forstaaes<br />
her saaledes, at Skibet under alle Omstændigheder er konsigneret. til dets indgaaende<br />
Konsignatör <strong>og</strong>saa for Udgaaende, da det ikke er muligt at bevise, at<br />
denne ikke har været istand til at byde en lige saa god Fragt, s<strong>om</strong> ethvert<br />
andet Hus. — En i Certepartierne fra Rio de la Plata meget sædvanlig<br />
Klausul er: »The vessel to be consigned to — — — free of c<strong>om</strong>mission», hvilket<br />
her forstaaes saaledes at Skibets indgaaende Konsignatör har Ret til at<br />
besörge dets Udklarering mod den usansmwssige Betaling.
London<br />
Liverpool<br />
Antwerpen<br />
Hamburg<br />
Ilavre<br />
Bordeaux<br />
•<br />
Marseille<br />
N. York<br />
Dampskibe.<br />
pr Sæk<br />
N. Orleans I it 60 Kil.<br />
Do Sydhavne<br />
30 sb.-35 sh.<br />
40 sh.---45 sh.<br />
30 sh.<br />
40 sh.<br />
35 francs<br />
70 fr.-60 fr.<br />
70 fr.-60 ff.<br />
50 cents-30 cents<br />
17 sh. 6 d.-25 sb.<br />
Tabel over Fragtraterne i Rio de Janeiro i Andet Halvaar af <strong>1879</strong>.<br />
30 sb.-40 sh.<br />
35 sh.<br />
27 sh. 6 a.-35 sb.<br />
40 sh.-45 sh.<br />
35 fr.<br />
60 fr.<br />
70 fr.--60 fr.<br />
40 cents<br />
50 cents<br />
Kanalfor Ordre_<br />
I<br />
)...i<br />
Lissabon » » 0<br />
1.1<br />
P-<br />
Gibraltar »<br />
35 sh.-40 su.<br />
37 sh. 6 d.-42 sb. 6 d.<br />
35 sb.-42 sh. 6 d.<br />
35 sh.-40 sh.<br />
35 sh.--42 sb. 6 d.<br />
35 sh.-40 sb.<br />
t;<br />
For. Stat. Nordhavne C-: 15 sh.-20 sh. 15 sh.-20 sh.<br />
Juli. August.<br />
September. Oktober.<br />
17 sb.-25 sh.<br />
35 sb.<br />
35 sh.-40 sh.<br />
35 sh.<br />
35 sh.-40 sh.<br />
35 fr.<br />
60 fr.-50 fr.<br />
50 fr.-60 fr.<br />
40 cents<br />
50 cents<br />
35 sh.-40 sh.<br />
35 sh.-40 sb.<br />
35 sh.--40 sh.<br />
15 sh.-20 sb.<br />
15 sh.-22 sh. 6 d.<br />
35 sh.<br />
40 sb.<br />
35 sh.<br />
40 sh.-30 sh.<br />
35 fr.<br />
50 fr.<br />
60 fr.<br />
30 cents-40 cents<br />
35 sh.-37 sh. 6 d.<br />
35 sh.-40 sh.<br />
35 sb. 40 sb.<br />
12 sh. 6 d.-20 sh.<br />
15 811.-22 sb. 6 d.<br />
November. December.<br />
35 sh.<br />
40 sh.<br />
30 sb.-35 sh.<br />
35 sh.-40 sh.<br />
40 fr.-50 fr.<br />
50 fr.<br />
60 fr.<br />
40 cents--50 cents<br />
50 cents<br />
35 sh -40 sb.<br />
37 sh. 6 d.-42 sh. 6 d.<br />
37 sh. 6 d.-42 sh.6 d.<br />
15 sh.-20 sli.<br />
40 sh.<br />
40 sb.<br />
40 sh.<br />
45 sh.<br />
45 fr.-50 fr.<br />
50 fr.-45 fr.<br />
50 fr.-60 fr.<br />
40 cents.<br />
40 sh.-35 ah.<br />
45 sh.-35 sh.<br />
42 sh. 6 d.-35 sb.<br />
15 ah -20 sh.<br />
17 sb. 6 d.-22 sh. 6 d. 17 sb. 6 d.-22 ah. 6 d.
268<br />
3. I Certepartier for Plankeladninger findes sædvanlig folgende haandskrevue<br />
Klausul: »The vessel to be discharged according to the cust<strong>om</strong> of the<br />
port», idet samtidigt den i de fleste Certepartier forek<strong>om</strong>mende trykte Klausul:<br />
»The vessel to be discharged at charterers risk and expence» er udströgen.<br />
den senere Tid er der imidlertid forek<strong>om</strong>men flere Tilfælde, hvor denne<br />
trykte Klausul ikke er bleven udströgen, enten af Forglemmelse eller fordi man<br />
har ment, at den vilde have Virkning her, idet den haandskrevne Klausul da<br />
kunde henföres til Losningsmaaden <strong>og</strong> ikke til Betalingen af Udgifterne ved<br />
Losningen. Denne Fortolkningsmaade erkjendes imidlertid ikke altid s<strong>om</strong> rigtig<br />
af Ladningsmodtagerne, s<strong>om</strong> före Udgifterne i Skibets Regning, idet de holde<br />
fast ved, at den haandskrevne Klausul ophæver den trykte, <strong>og</strong> at den kun kan<br />
være indsat i Certepartiet for at slaa fast, at Udgifterne ved Losningen bör<br />
falde paa Skibet. — Det er nemlig fast Praxis her paa Pladsen, at Losningen<br />
af Plankeladninger sker for Skibets Regning, saasnart der i Certepartierne er<br />
stipuleret, at den skal effektueres efter »cust<strong>om</strong> of the port». Forat undgaa<br />
ethvert Tvivlsspörgsmaal hör den Skipper, s<strong>om</strong> vil sikkre sig for ikke at k<strong>om</strong>me<br />
til at betale Losnings<strong>om</strong>kostningerne, drage Omsorg for at der i Certepartiet<br />
optages en haandskreven Klausul, hvori det klart <strong>og</strong> tydeligt fremhæves, at<br />
Losningen skal være for Regning af Befragteren eller Modtageren. — Fremdeles<br />
hör han selvfölgelig paase, at der ikke saaledes s<strong>om</strong> det ofte er Tilfældet<br />
— findes Klausuler, s<strong>om</strong> staa i aabenbar Strid med hverandre.<br />
Dok- <strong>og</strong> Fyrpenge. Fra Iste Januar 1880 at regne indkræves her Dok<strong>og</strong><br />
Fyrpenge efter folgende Regler:<br />
A. Skibe <strong>og</strong> Lægtere, s<strong>om</strong> losse eller lade ved under Toldboden h6rende<br />
Dokke, Brygger eller Kaier, betale Dokpenge efter fölgende Tabel:<br />
a. Saafremt Skibet eller Lægteren lægger til ved Ydersiden af en Dok, Brygge<br />
eller Kai betales 600 Reis pr Meter af Fartöiets Længde 0: af den Plads,<br />
s<strong>om</strong> det indtager af Kaien, for hver Dag, hvor der losses eller lades <strong>og</strong><br />
300 Reis for hver Dag, hvor der ikke arbeides.<br />
b. Saafremt Skibet eller Lægteren lægger til ved den indre Side, betales<br />
800 Reis pr Meter for hver Dag, hvor der losses eller lades <strong>og</strong> 400 Reis<br />
for hver Dag, hvor der ikke arbeides.<br />
c. De Skibe eller Lægtere, s<strong>om</strong> ligge i Dokkerne uden at hale til ved n<strong>og</strong>en<br />
af Kaierne, betale:<br />
For hver Sögnedag 100 Reis pr metrisk Ton,<br />
Sön- eller Helligdag 50 D<br />
Dokafgiften for Lægtere afkræves det respektive Skib, for hvis Regning<br />
de losse eller lade.<br />
B. Af fremmende Skibe, s<strong>om</strong> anlöbe Keiserrigets Havne, uden Hensyn til<br />
<strong>om</strong> de k<strong>om</strong>me med Ladning eller i Ballast, bliver der opkrævet Fyrpenge efter<br />
fölgende Tabel:<br />
40 Milreis for Skibe af indtil 20.0 Tons,<br />
60 » 400<br />
SO » 700<br />
100 P » over 700<br />
Römning af &folk. Det synes,• s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Römning af Matroser fra <strong>Handel</strong>sskibene<br />
er i n<strong>og</strong>et Aftagende. Dette skyldes först <strong>og</strong> fremst den Om-
269<br />
steendighed, at de forskjellige Landes Konsuler i den senere Tid konsekvent have<br />
overholdt en mellem dem truffen Overensk<strong>om</strong>st <strong>om</strong> ikke at paamönstre Deser-<br />
Virer eller overhovedet Matroser, s<strong>om</strong> ikke have den fornödne Discharge fra<br />
deres Lands Konsul. — Da de herværende Shipping-Masters saaledes ikke har<br />
n<strong>og</strong>en Udsigt til at faa römte Söfolk mönstrede paa andre Skibe, har de ingen<br />
Interesse i at lokke Matroserne til at desertere.<br />
Paa den anden Side bör det <strong>og</strong>saa fremhæves, at Politiet viser större<br />
Aktivitet end tidligere, <strong>og</strong> det er i det forlöbne Aar flere Gange lykkedes<br />
Konsulatet at faa Desertörer bragte tilbage til Skibene, hvilket tidligere kun.<br />
undtagelsevis lod sig gjöre, da Politiet viste sig overordentlig ligegyldigt i saadanne<br />
Sager.<br />
Sunc/hedstastanden var i sidste Halvdel af <strong>1879</strong> god, <strong>og</strong> indtil <strong>Aaret</strong>s<br />
Udgang havde der kun vist sig sporadiske Tilfælde af den gule Feber i Byen,<br />
medens Havnen var fuldstændig forskaanet for denne Sygd<strong>om</strong>. S<strong>om</strong> bekjendt,<br />
har Feberen siden 1871 vist sig saa godt s<strong>om</strong> hvert Aar i Rio de Janeiro,<br />
<strong>og</strong> da man antager, at Sygd<strong>om</strong>men till forskjellige Tider er bragt herfra til<br />
andre Lande, have disses Regjeringer i den senere Tid taget Forholdsregler,<br />
s<strong>om</strong>, <strong>om</strong> de end ikke kunne forhindre at Smitten overföres af Skibene, do<br />
kunne bidrage til at vedk<strong>om</strong>mende sanitære Autoriteter faa paalidelige Oplysninger<br />
<strong>om</strong> Sundhedstilstanden i Rio de Janeiro <strong>og</strong> dens Havn paa den Tid,<br />
Skibene ere gaaede derfra. Medens man i Buenos Ayres, saaledes s<strong>om</strong> jeg<br />
tidligere har indberettet, paalægger de Skibe, s<strong>om</strong> indenfor et vist Tidsrum af<br />
<strong>Aaret</strong> ere afgaaede fra brasilianske Havne, Karantæne, ligegyldigt <strong>om</strong> der paa<br />
Afgangsstedet herskede gul Feber eller ei, har den hollandske Regjering gjennem<br />
dens herværende General-Konsulat under 3die December <strong>1879</strong> ladet offentliggjöre<br />
i en herværende Tidende, at hverken Krigs- eller Koffardi-Skibe have<br />
Tilladelse til at træde i K<strong>om</strong>munikation med de Hollandske Besiddelser i Indien<br />
uden foregaaende Autorisation fra Chefen paa Stationsskibet eller i hans<br />
Fraværelse af vedk<strong>om</strong>mende Havnekaptein. Fremdeles ere Cheferne eller FOrerne<br />
af saadanne Fartöier forpligtede til at fremlægge et af den hollandske<br />
Konsul paa Afgangsstedet 48 Timer för Afseilingen udstedt eller viseret Sundhedspas.<br />
Ikke-Opfyldelsen af disse Bestemmelser vil blive straffet med Mulkter<br />
fra 100 indtil 5,000 Gylden. Af Konsulen for de nordamerikanske Fristater<br />
udstedes Sundhedspas for Skibe, s<strong>om</strong> ere bestemte dertil, hvori der nöiagtigt<br />
opföres, hvorledes de sanitære Forhold ved det respekae Skibs Afgang ere<br />
<strong>om</strong>bord paa dette samt i Havnen <strong>og</strong> det <strong>om</strong>liggende Land.<br />
Fartöier, s<strong>om</strong> ere bestemte herfra til franske <strong>og</strong> portugisiske Havne, maa<br />
medbringe Sundhedspas udstedt af de herværende Konsuler. Disse Forholdsregler<br />
maa- ansees s<strong>om</strong> meget hensigtsmæssige, da det ofte kan hænde, at et<br />
Seilskib indtræffer i en Havn, hvortil der endnu ikke er naaet officiel Meddelelse<br />
<strong>om</strong> at Epidemien er udbrudt her, <strong>og</strong> hvor Autoriteterne altsaa ikke<br />
have havt Anledning til at træffe de nödvendige Foranstaltninger for at undgaa<br />
Smitten.<br />
Barren ved Rio Grande do Sul. Jeg skal her henlede Opmærks<strong>om</strong>heden<br />
paa, at Indseilingen til Rio Grande do Sul i det forlöbne Aar har frembudt<br />
særlige Vanskeligheder. Tidligere ansaaes et Dybgaaende af ikke over 11 V,<br />
Fod (engelsk Maal) for at være passende for ind- <strong>og</strong> udgaaende Skibe, men i<br />
<strong>1879</strong> hændte det ofte, at Fartöier af dette Dybga'aende have maattet vente
270<br />
end<strong>og</strong> indtil 2 Maaneder paa at kunne passere Barren, cia denne ofte kun havde<br />
9 14-11 Fod (engelsk , Maal) Vand. I den sidste Tid have Forholdene bedret<br />
sig n<strong>og</strong>et, men det er et stort Spörgsmaal, <strong>om</strong> dette vil være af Varighed, <strong>og</strong><br />
de forenede Rigers Vice-Konsul dersteds anseer det for rigtigst at gjöre Skibsförerne<br />
opmærks<strong>om</strong> paa, at de ikke bör lade Skibe, bestemte for denne<br />
Havn, dybere end 11 Fod, (engelsk Maal), naar de ikke ville löbe den Risiko<br />
at k<strong>om</strong>me til at ligge længere Tid udenfor Barren.<br />
Paa Grund af Barrens slette Tilstand har der i <strong>1879</strong> hændt mange<br />
Ulykkestilfælde i Rio Grande do Sul. Paa Barren selv strandede 2 tydske <strong>og</strong><br />
1 hollandsk Fartöi, medens 2 norske Farthier (»Howard» <strong>og</strong> »Svalen») samt<br />
et dansk <strong>og</strong> et tydsk Fartöi lede saa betydelige Havarier, at de maatte kondemneres.<br />
Vice-Konsulen anbefaler Skipperne at vise den störste.Forsigtighed,<br />
naar de nærme sig Kysten, da de paa forskjellige Kart <strong>og</strong> i Böger angivne<br />
Sonderinger tilsyneladende ikke ere ganske nöiagtige eller i alle Tilfælde have<br />
lidt Modifikationer • ved den stærke Ström. •<br />
Oversigt over Skibsfarten paa Rio de Janeiro i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>.<br />
Fra Udlandet ank<strong>om</strong> 1,313 Seil- <strong>og</strong> Dampskibe drægt. 1,075,847 Tons<br />
» Brasilianske Havne » 1,043 Seilskibe under brasiliansk Flag, » 123,805 »<br />
0 0 0 0 419 Dampskibe » » » » 217,473 »<br />
» » » 0 46 Sejlskibe» fremmed » » 9,716 »<br />
» » » » 120 Dampskibe » » » » 162,570 »<br />
s<strong>om</strong> er 118,826 Tons mere end i <strong>Aaret</strong> 1878.<br />
Ialt 1,589,411 Tons<br />
Til Udlandet afgik 1,127 Seil- <strong>og</strong> Dampskibe drægt. 1,059,115 Tons<br />
Brasilianske Havne » 1,066 Sejlskibe under brasiliansk Flag 127,695<br />
0 412 Dampskibe » 213,867<br />
242 Seilskibe fremmed » 78,531<br />
129 Dampskibe » 181,697<br />
s<strong>om</strong> er 130,089 Tons mere end i <strong>Aaret</strong> 1878.<br />
Ialt 1,660,905 Tons
Svenske<br />
Norske<br />
Danske<br />
Tyske<br />
Österrigske<br />
Belgiske<br />
Hollandske<br />
Franske<br />
Engelske<br />
Spanske<br />
Portugisiske<br />
Italienske<br />
Russiske<br />
Nord-Amerikanske<br />
Argentinske<br />
Brasilianske<br />
Orientalske<br />
271<br />
Oversigt over Skibsfarten efter Nationalitet.<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier Afgaaede Fartöier<br />
Fra Udlandet<br />
Fra Brasilianske<br />
Havne<br />
Til Udlandet<br />
Til Brasilianske<br />
Havne<br />
48 — 40 2<br />
53 3 53 5<br />
19 2 16 2<br />
160 46 124 75<br />
9 — 4 2<br />
29 2 30 1<br />
13 1 8 6<br />
120 19 117 23<br />
447 59 420 116<br />
93 2 45 55<br />
72 26 29 65<br />
37 2 40 3<br />
6 — 4 3<br />
139 2 141 8<br />
4 2 8 2<br />
62 1462 48 1478<br />
2 — — 3<br />
1313 1628 1127 1849<br />
<strong>Handel</strong>en.<br />
I Tilslutning til min Beretning af 29de Juli f. A., hvori jeg gav en<br />
Oversigt over <strong>Handel</strong>skonjunkturerne i förste Halvedel af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>, skal<br />
jeg her i korte Træk skildre Forholdene fra iste juli-31 December, forsaavidt<br />
de maatte have Interesse for de forenede Riger.<br />
Den Mistillid <strong>og</strong> deraf folgende Forretningslöshed, s<strong>om</strong> i saa höi Grad<br />
karakteriserede de förste Maaneder af det forgangne Aar, veg efterhaanden Plads<br />
for en almindelig Animation mellem de Handlende. — Hvad der i en væsentlig<br />
Grad bidr<strong>og</strong> hertil var, at Tilliden til Regjeringen voxede, <strong>og</strong> at man<br />
i <strong>Handel</strong>sverdenen stolede paa, at den nye Finantsminister vilde gjennemföre en<br />
streng Ekon<strong>om</strong>i i Administrationen <strong>og</strong> overhovedet tage Forholdsregler for efterhaanden<br />
at bringe Statens Udgifter <strong>og</strong> Indtægter i Ligevægt.<br />
Med de stigende Omsætninger voxede <strong>og</strong>saa Begjæret efter Penge, s<strong>om</strong> i<br />
det forgangne Halvaar havde henligget i Deposito <strong>og</strong> mod lave Renter i Bankerne.<br />
Da der samtidigt fra Nord-Amerika viste sig en livlig Efterspörgsel<br />
efter Landets Hovedprodukt, Kaffe, t<strong>og</strong> <strong>Handel</strong>en et Opsving, s<strong>om</strong> bödede N<strong>og</strong>et<br />
paa de foregaaende daarlige Tider.<br />
Af Importartikler, s<strong>om</strong> have Interesse for de forenede Riger, skal jeg nævne:<br />
Planker. Fra Europa indförtes fra iste Juni-81 December <strong>1879</strong>:
272<br />
I Juli Maaned:<br />
Priser paa Dusin 3" x 9" x 14'.<br />
fra Carlshamn 455 8 / i2 Dusin 38 Milreis.<br />
I August Maaned:<br />
D Vestervik ....... 861 D 41-41 1/2<br />
I September Maaned:<br />
D Vestervik 1128 40-42<br />
Hamburg 197 2/<br />
D<br />
D Memel 1178 "112 2504 _________ D D<br />
I November Manned:<br />
D Stockholm 518 4/, 2D 40-35 D<br />
D Christiania 473 8/12 D D D D<br />
D Vestervik 1247 4/12 2239 4/i3 D D D D<br />
______ _ 37--32 1/2 D<br />
I December Maaned:<br />
D Stockholm 6693 87 6/:22<br />
8/ D<br />
DÅbo<br />
D<br />
D D D<br />
D Sundsvall 549 10/ D D D<br />
D Vestervik 690 D D D 7/12 D<br />
D Hernösand 1216 5/12 3793 D D D D<br />
9,853 Dusin i 17 Skibe.<br />
Fra 1 Januar-30 Juni indförtes 6,617 10/<br />
i i»<br />
Ialt 16,470 '/1 Dusin i 28 Skibe.<br />
2<br />
S<strong>om</strong> det vil sees, vare Priserne betydelig höiere end i <strong>Aaret</strong>s förste Halvdel,<br />
<strong>og</strong> enkelte Ladninger skulle være solgte til 42 Milreis. Medens Hovedgrunden<br />
til Prisstigningen maa söges i den Omstændighed, at Lagrene af nordeuropeiske<br />
Fyrreplanker efterhaanden vare blevne stærkt reducerede, samtidigt<br />
med at Afskibningerne fra Östersd-Havnene vare ubetydelige, bör det d<strong>og</strong> fremhæves,<br />
at hvad der i höi Grad lettede Salget af svenske Planker, <strong>og</strong> hvad der<br />
<strong>og</strong>saa bidr<strong>og</strong> til at der opnaaedes væsentlig höiere Priser, var, at de fleste<br />
Afskibere nu have adopteret det engelske Maal istedetfor det svenske, idet de<br />
have indseet, at det er daarlig Politik at holde fast ved et System, s<strong>om</strong> har<br />
bidraget saameget til at bringe svenske Planker i Miskredit pra Rio de Janeiros<br />
Marked.<br />
Jeg dr<strong>og</strong> Omsorg for, at der i den statistiske Oversigt over <strong>Handel</strong>en,<br />
s<strong>om</strong> Brasiliens Hovedavis »Journal do Cornmercio» aarlig offentliggjör, <strong>og</strong> s<strong>om</strong>.<br />
læses meget af de herværende Handlende, særligt fremhævedes, at man i Sverige<br />
gjennemgaaende har adopteret det System, at lade Planker, s<strong>om</strong> ere bestemte<br />
for brasilianske Pladser, save med engelsk Maal.<br />
Det er forholdsvis kun faa <strong>Handel</strong>shuse, s<strong>om</strong> beskjæftige sig med denne<br />
Artikel. Af de i <strong>1879</strong> indförte 16,470 1 7, 2 Dusin Planker, importeredes:<br />
af Hamann & Co 5,969 9/12 Dusin.<br />
D Hartvig Willumsen & Co<br />
D Gross Köhler & Co<br />
'088 8/12<br />
3,475 8/„<br />
» Wille, Schmilinsky & C;o 1,137 "il 2<br />
• Eugenio G<strong>om</strong>is 549 10/12<br />
D F. Schmid, Scheitlin & Co_____ 549<br />
D<br />
D<br />
Ialt 16,470 "/„ Dusin i 28 Skibe.
273<br />
Fra Nordamerika indförtes fra 1 Juli-31 December <strong>1879</strong>:<br />
Fyrreplanker (Pitchpine).<br />
I Juli Maaned__ 980 214/378 Dusin (3" X 9" X 14').<br />
» August » 5,267'72/37s D<br />
» Sept. D 2,67616%78 D<br />
» Okt. D 2,61481/378 lo<br />
» Nov. D 5,0707/378 »<br />
» Dec. » 2,285214/378 D<br />
18,900 848/378 Dusin i 21 Skibe.<br />
Fra iste Januar-30 Juni<br />
indförtes 11,97116/378 D D 15<br />
Ialt 30,871 888/37 1 Dusin i 36 Skibe.<br />
Pris 391/2 Milreis.<br />
D 39 1/3-40 D<br />
D 39 —39 1/2D<br />
D 39<br />
37 1/2_39 1/2 ,<br />
D<br />
» 39 D<br />
Hovedimportörerne vare: Wenceslho, Guimaraes & Col Julius Sauer & Co,<br />
A. C. Nathan k Co.<br />
Priserne for denne Artikel vare sau godt s<strong>om</strong> hele <strong>Aaret</strong> gunstige. Tilförselen<br />
var væsentlig större end det forgaaende Aar, men Efterspörgselen var<br />
samtidig betydeligt stærkere end sædvanlig, idet Jernbanerne konsumerede et<br />
betydeligt Kvantum, maaske end<strong>og</strong> 5-6,000 Dusin.<br />
Brædder (Whitepine) af 1 T<strong>om</strong>mes Tykkelse.<br />
I Juli Moaned 422,253 superficial [JTod.<br />
D August D<br />
562,037 D<br />
232,793D » Sept. ------<br />
D Oktob.<br />
151,950<br />
D<br />
» Nov.<br />
154,777<br />
• Decbr »<br />
90,269<br />
Fra<br />
indförtes<br />
1ste Januar til 30 Juni<br />
L682,944<br />
1,614,079 superficial riFod<br />
Ialt 3,297,024 superficial OFod.<br />
Pris 103--120 Reis.<br />
» 80-95 »<br />
» 85-95 »<br />
» 85-95 »<br />
D 92<br />
» 95-100 »<br />
S<strong>om</strong> det vil sees, varierede Priserne for denne Artikel betydeligt. Ved<br />
<strong>Aaret</strong>s Slutning viste der sig en livlig Efterspörgsel, s<strong>om</strong> er vedbleven indtil nu.<br />
Klipfisk. Fra Juli til 31 December <strong>1879</strong> indförtes:<br />
I Juli Maaned<br />
2,708 Tubs <strong>og</strong> 2,303 Kasser<br />
D August<br />
6,019 » » 1,742 D<br />
2,255 D Sept. » » 555 D<br />
5,926 » Oktob. D<br />
D D 750 »<br />
» Nov.<br />
8,751 » » 10 »<br />
D Decbr<br />
14,036 » » 1,992 »<br />
39,695 Tubs <strong>og</strong> 7,332 Kasser<br />
Fra lste Januar til 30 Juni indførtes 19,814 » D 9,674 D<br />
Ialt 59,509 Tubs <strong>og</strong> 17,006 Kasser.
274<br />
Hovedimportörerne al 1 norsk Klipfisk vare: Hamann & Co, Johnston & Co,<br />
Brandes, Kramer & Co <strong>og</strong> Mansell, Carré & Co.<br />
Priserne varierede i sidste Halvdel af <strong>1879</strong> for Tubs tra 16-26 Milreis<br />
<strong>og</strong> for Kasser fra 12-21 Milreis.<br />
Medens Kvaliteten af de i Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> indtrufne Partier norsk<br />
Fisk ikke stedse var tilfredstillende, anerkjende de Huse, s<strong>om</strong> særlig beskjæftige<br />
sig med denne Artikel, at de i de sidste Maaneder ank<strong>om</strong>ne Ladninger i<br />
det Hele har været af god Kvalitet. Hovedindvendingen mod den norske Klipfisk<br />
er vedblivende, at den kun er lidet holdbar.<br />
Tjære. Af denne Artikel indförtes fra iste Juli til 31 December 1,276<br />
Tönder. I förste Halvaar importeredes 889 Tönder; saaledes at der ialt i<br />
<strong>1879</strong> indförtes 2,165 Tönder. Denne Vare er af forholdsvis ringe Betydning.<br />
Smör. Fra 1 Juli-31 December indförtes :<br />
Juli.<br />
Foustager 1,757<br />
Kasser 3,129<br />
August. Sept. Oktob. Nov. Dec.<br />
1,563 2.089 1,959 1,704 1,004<br />
2,350 3,056 2,804 2,338 2,877<br />
Ialt 10,076 Foustager <strong>og</strong> 16,551 Kasser<br />
Fra iste Januar-30 Juni indförtes 7,674 » » 8,083 »<br />
Ialt<br />
17,750 Foustager <strong>og</strong> 24,637 Kasser<br />
Priserne vare: For Smör i Foustager.<br />
For Smör i Blikdaaser.<br />
Juli<br />
2,000-2,400 Reis. 2,100-2,400 Reis pr Kilo<br />
August<br />
2,450-2,400 2,100-2,500<br />
September ____________ 2,200 2,100-2,400<br />
Oktober<br />
2,200-2,250 1,750-2,500<br />
November<br />
2,100 1,700-2,400<br />
December<br />
2,000-2,100 1,700-2,500<br />
Medens det er Frankrige <strong>og</strong> Danmark, s<strong>om</strong> vedblivende forsyne Rio de<br />
Janeiro med fint Srnör, er det nu Nordamerika, s<strong>om</strong> er Hovedproduktionsstedet<br />
for det simple Smör, s<strong>om</strong> forbruges her. Fra Nord-Italien indföres et temmelig<br />
betydeligt Kvantum, men det synes, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> det derfra importerede Smör<br />
ikke er saa holdbart s<strong>om</strong> det danske <strong>og</strong> franske.<br />
Stenkul. Fra lste Januar-30 Juni indförtes 99,929 Tons<br />
» » Juli-31 Decemb. » 88,399 P<br />
Priserne varierede imellem 14-24 Milreis pr Tons.<br />
Ialt 188,328 Tons<br />
Mel. Af denne Artikel indförtes i sidst Halvaar af <strong>1879</strong>:<br />
I Juli _________ 19,171 Fade <strong>og</strong> Sække.<br />
» August 42,040 » » »<br />
» September 35,399 » » »<br />
» Oktober 26,499 » » »<br />
» November 30,234 » » »<br />
» December 40,261 » » D<br />
202,604 Fade <strong>og</strong> Sække.<br />
Pris 18-23 Milreis<br />
18-23 »<br />
16-21 »<br />
17-23 Milreis<br />
19-23 »<br />
17-23 D
275<br />
Fra 1 Jan.-30 Juni<br />
indförtes 167,890 » » »<br />
Ialt 370,494 Fade <strong>og</strong> Sække = ca. 34,890,060 ca. Kilo.<br />
Statistik over Mel kan ikke gives nöiagtig, da der fra Rio de la Plata<br />
indföres Sække af forskjellig Vægt, medens TokIstatistiken kun angiver Antallet<br />
af Sække. Amerikansk <strong>og</strong> Triester Mel indföres i Fade h 88 14/1, 0<br />
Kilo Netto. •<br />
De höie Priser i Nord-Amerika havde forholdvis ringe Indflydelse paa<br />
dette Marked, da Hösten i Rio de la Plata Staterne i <strong>1879</strong> var Saa gunstig.<br />
at der kunde exporteres i Löbet af <strong>Aaret</strong> (<strong>1879</strong>) 135,400 Sække til Rio de<br />
Janeiro. I Nord-Amerika bar man aabenbart ikke gjort Regning paa, at det<br />
var muligt, at Rio de Janeiro kunde forsyne sig fra andre Pladse, <strong>og</strong> man<br />
vedblev at exportere hertil i det Haab, at Priserne vilde stige betydeligt i<br />
Slutningen af <strong>Aaret</strong>; dette blev imidlertid ikke Tilfældet, <strong>og</strong> amerikansk Mel<br />
har givet stort Tab i den senere tid.<br />
Salt. I Juli Maaned importeredes 7,317,645 1.<br />
D August » 5,687,450 »<br />
» Sept. » 1,601,600 »<br />
Oktob. » 1,688,000 »<br />
D Nov. » .1,972,800 »<br />
D Decbr » 4,578,200 »<br />
22,845,695 1,<br />
Fra iste Januar-30 Juni ..... 13,546,290 »<br />
Priserne vare:<br />
I Juli Maaned<br />
» August »<br />
» Sept. »<br />
» Oktob.<br />
» Nov. »<br />
» Decbr<br />
Ialt i <strong>1879</strong> .36,391,985 1.<br />
••••••• ..... 60(1.-700 Reis pr 40 1.<br />
500-600 » » » »<br />
550-650 » » » »<br />
630-680 » » » »<br />
700-750 D » »<br />
750-600 »<br />
Svensk Jern <strong>og</strong> Svenske Tændstikker ere vedblivende vigtige Importartikler<br />
; det er imidlertid ikke muligt at erholde tilforladelige statistiske Oplysninger<br />
<strong>om</strong> Omfanget af Importen. Det samme er Tilfældet med 01, hvoraf Tilförselen<br />
fra de Forenede Riger d<strong>og</strong> ikke har været betydelig.<br />
Export. •<br />
Kaffe. I Begyndelsen af sidste Halvdel af <strong>1879</strong> ansl<strong>og</strong> man den löbende<br />
Höst til c. 2 1/2 Millioner Sække h, 60 Kilo <strong>og</strong> ant<strong>og</strong>es det, at der paa den<br />
Tid endnu fandtes paa Plantagerne <strong>og</strong> her paa Pladsen c. 750,000 Sække af<br />
den gamle Höst.<br />
Stemningen paa Rio's Kaffemarked var i Begyndelsen af Juli Maaned fast,<br />
<strong>og</strong> der <strong>om</strong>sattes temmelig betydelige Kvantiteter, navnlig for Nord-Amerika;<br />
da Kursen i Slutningen af Juli <strong>og</strong> Begyndelsen af næste Maned steg stærkt<br />
<strong>og</strong> Tilförselen af Kaffe fra Indlandet samtidig tilt<strong>og</strong>, blev Markedet roligere, <strong>og</strong><br />
i August maatte Ihændehaverne finde sig i at give efter i deres Fordringer, da
276<br />
Stemningen mellem Kjöberne var gjennemgaaende flau. — Da der imidlertid<br />
længere hen i Maaneden indtraf bedre Efterretninger fra Nord-Amerika, fik Exportörerne<br />
Mod <strong>og</strong> der fandt store Omsætninger Sted. — Denne Kjöbelyst<br />
steg i Löbet af den næste Maaned, da der <strong>og</strong>saa indtraf större Ordres fra Europa,<br />
<strong>og</strong> en naturlig Folge heraf var, at Ihændehaverne stillede större <strong>og</strong> större<br />
Fordringer, s<strong>om</strong> imidlertid i Slutningen af Maaneden stege i den Grad, at Kjöberne<br />
atter bleve mere tilbageholdende, <strong>om</strong> de end ikke trak sig ganske tilbagefra<br />
Markedet. — I de förste Dage af Oktober var Stemningen rolig, <strong>og</strong> det<br />
var först i Midten af Maaneden, at Kjöberne, foranledigede ved de særdeles<br />
gunstige Efterretninger saavel fra Nord-Amerika s<strong>om</strong> fra Europa, kunde bekvemme<br />
sig til at betale de höie Priser, hvorpaa Ihændehaverne holdt. — I<br />
den folgende Maimed löde Efterretningerne flauere fra Nord-Amerika <strong>og</strong> Exportörerne<br />
viste s<strong>om</strong> Folge heraf en roligere Holdning, s<strong>om</strong> d<strong>og</strong> ikke var af lang<br />
Varighed, <strong>og</strong> allerede i Slutningen af November fandt store Omsætninger Sted<br />
til höie Priser. — I December standsede saagodts<strong>om</strong> al Forretning i Kaffe,<br />
<strong>om</strong>endskjöndt Ihændehaverne efterhaanden vare blevne betydelig beskednere i<br />
deres Fordringer. — Denne deprimerede Stemning var en naturlig Folge af de<br />
daglig indlöbende flaue Beretninger fra Konsumlandene. Af de i vedstaaende<br />
Tabel over det i andet Halvaar af <strong>1879</strong> afskibede Kvantum Kaffe sees det, at<br />
Totalexporten var 1,804,052 Sække (h 60 Kilo). — Sammenlagt med det i<br />
förste Halvaar afskibede Kvantum, sees det, at der i <strong>1879</strong> afskibedes ialt<br />
3,525,184 Sække.<br />
Fra iste Juli 1878-30 Juni <strong>1879</strong> afskibedes fra Santos 1,210,019<br />
Sække, se vedstaaende Tabel.<br />
Meningen <strong>om</strong> Störrelsen af næste Höst ere meget delte, d<strong>og</strong> synes man<br />
at være enig <strong>om</strong>, at den i Provindsen Rio de Janeiro vil blive god <strong>og</strong> maaske<br />
end<strong>og</strong> rigelig. Det samme turde være Tilfældet med Provindsen S. Paula,<br />
hvor man mener at næste Höst vil kunne give ca 1,200,000 Sække 60<br />
Kilo.)<br />
I <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> afskibedes fra Rio de Janeiro af<br />
den löbende Höst ca 1,030,000 Sække Kaffe<br />
Den 31 Decbr <strong>1879</strong> fandtes i Rio ca 370,000 » »<br />
1,400,000 Sække Kaffe<br />
S<strong>om</strong> ovenanfört ansl<strong>og</strong>es Ildsten til 2,500,000 Sække, saaledes at der<br />
efter den 1 ste Januar 1880 maatte findes cirka 1,100,000 Sække i Indlandet,<br />
s<strong>om</strong> ville k<strong>om</strong>me til Afskibning i Löbet af de förste 5-6 Maaneder af<br />
detta Aar,<br />
Af Huder exporteredes i <strong>1879</strong>:<br />
Til Frankrige<br />
» England<br />
» Tyskland<br />
Priserne varierede fra 280-340 Reis for Kilo.<br />
104,873 Stykker<br />
15„300 »<br />
224 »<br />
Ialt 120,3975 Stykker
Lavados<br />
Superior<br />
Fin god first<br />
Regular do do .....<br />
God first ord.<br />
Ringe do do<br />
God Segunda<br />
Ringe do<br />
Toldevaluation<br />
Tabel over Kaffepriserne i Rio de Janeiro i andet Halvaar 1 870.<br />
7de Juli 7de August 7de September Ide Oktober Ide November 7de December<br />
Pris pr 10 Kilo<br />
i Milreis<br />
Pris pr 10 Kilo<br />
i Milreis<br />
Pris pr 10 Kilo<br />
i Milreis<br />
Pris pr 10 Kilo<br />
i Milreis<br />
Pris pr 10 Kilo<br />
i Milreis<br />
Pris pr 10 Kilo<br />
i Milreis<br />
6,800-8,500 6,400— 8,000 6,000-7,800 6,300-8,200 n<strong>om</strong>inel 6,800-8,200<br />
6.500-6,700 6,250 —6,550 6,300-6,500 6,900-7,300 do 7,100-7,300<br />
6,100-6,250 5,850-6,000 6,000-6,200 6,600 —6,750 do 6,750-6,850<br />
5,450-5,650 5,200-5,350 5,500-5,650 6,350 —6,500 do 6,500-6,600<br />
4,950-5,250 4,800-5,000 5,100-5,300 5,950-6,150 do 6,200-6,400<br />
4,550-4,850 4,300-4,500 4,600-4,800 5,250-5,450 do 5,900-6,100<br />
4,100-4,400 3,750-4,100 4,050-4,350 4,750-5,050 do 5,400-5,800<br />
3,000-3,650 2,750-3,200 3,000-3,400 3,800-4,200 do 4,900-5,200<br />
511 Reis pr Kilo 494 Reis pr Kilo 502 Reis pr Kilo 573 Reis pr Kilo 624 Reis pr Kilo 620 Reis pr Kilo<br />
Kurs pat London 19 3/4 d. 21 1/4 d. 21'/2 21V, (1. 21 3/4 d. 23 d.
278<br />
Tabel over det i andet Halvaar fra Rio de Janeiro afskibede Kvantum Kaffe.<br />
Bestemmelsessted<br />
Juli August Sept. Oktober Nov. Dec. Total<br />
Sække it 60 Kilo<br />
Kanal & Nord-Europa -.- 55,815 57,272 88,917 44,578 72,047 40,292 358,921<br />
Middelhavet 18,429 10,238 22,220 3,669 3,952 9,200 67,708<br />
Forenede Stater 162,992 253,213 260,075 375,586 129,539 117,506 1,298,911<br />
Forskjellige Pladse 16,476 20,412 14,260 13,034 10,857 3,473 78,512<br />
Total 253,712 341,135 385,472 436,867 216,395 170,471 1,804,052<br />
Tabel over det i Tidsrummet fra iste Juli 1878-30 Juni <strong>1879</strong> fra<br />
Santos afskibede Kvantum Kaffe:<br />
Bestemmelsessted Antal Sække 6, 60 Kilo<br />
Nord-Europa 917,754<br />
Syd-Europa 85,970<br />
Forenede Stater 179,323<br />
Forskjellige Pladse 26,972<br />
A f Horn udförtes i 1 8 7 9 :<br />
Til Frankrige<br />
» England<br />
Total 1,210,019<br />
203,640 Stykker.<br />
900 »,<br />
Ialt 204,540 Stykker.<br />
Priserne varierede fra 25-30 Milreis pr Hundrede.<br />
Af Jacaranda udförtes i <strong>1879</strong>:<br />
Til Frankrige<br />
» Nord-Amerika<br />
» Italien<br />
» Portugal<br />
9,671 Stykker<br />
394 D<br />
332 »<br />
168 D<br />
Ialt 10,565 Stykker<br />
Udförslen af Tapioca var i <strong>1879</strong>:<br />
Til Frankrige 6,075 Fade<br />
• England 2,083 D<br />
• Belgien 191 D<br />
• Nord-Amerika 172 D<br />
Priserne varierede fra 8-10 Milreis pr Fad.<br />
Af Tobak exporteredes i <strong>1879</strong>:<br />
Til Rio de la Plata<br />
» Tyskland<br />
D Portugal<br />
Ialt 8,521 Fade<br />
1,297,811 Kilo<br />
5,500 Kilo<br />
3,600 D
Til England<br />
» Valparaiso<br />
Exporten af Sukker var i <strong>1879</strong>:<br />
Til Rio de la Plata<br />
D Nord-Amerika<br />
D /Portugal<br />
• England<br />
D Tyskland<br />
Valparaiso<br />
Af Bum exporteredes i <strong>1879</strong> :<br />
Til Rio de la Plata<br />
D Portugal<br />
279<br />
1,718 D<br />
235 »<br />
Ialt 1,308,864 Kilo<br />
37,832 Sække<br />
15,845 »<br />
5,945 »<br />
1,967 »<br />
860 »<br />
78 D<br />
Ialt 62,527 Sække<br />
1,621 Piper<br />
262 »<br />
Ialt 1,883 Piper<br />
B<strong>om</strong>uld har efterhaanden ganske tabt sin Betydning s<strong>om</strong> Udförselartikkel<br />
<strong>og</strong> i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> exporteredes fra Rio de Janeiro ikkun 5,220 Kilo. — Ved<br />
at sammenligne Exporten af denne Artikel i de sidste 5 Aar sees det, at i<br />
<strong>1879</strong> udförtes 5,220 Kilo<br />
1878 D 4,050<br />
1877 215,190<br />
1876 D 263,880<br />
1875 D 402,169<br />
I tidligere Aar dyrkedes B<strong>om</strong>uld i temmeligt stort Omfang i Provindsen<br />
S. Paula, men har maattet vige Pladsen for Kaffe, saa at der nu ikke engang<br />
produceres tilstrækkeligt for de iövrigt ikke meget betydlige Væverier i Ric.<br />
de Janeiro <strong>og</strong> den nævnte Provinds.<br />
Kursen var i <strong>1879</strong> underkastet betydlige Svingninger, s<strong>om</strong> det vil sees<br />
af nedenstaaende Tabel. Fra Januar til Juni sank den successive fra 21 Pence<br />
til 19'/ Pence = 1 1V1ilreis. Fra Juli steg Kursen efterhaanden saaledes, at<br />
den i December end<strong>og</strong> var 23V 8 Pence =-- 1 Milreis. Disse Kursfluktuationer<br />
kunde ikke andet end have den ugunstigste Indflydelse paa <strong>Handel</strong>en, da der<br />
manglede Kjöbmwndene enhver Basis for Operationer.<br />
Hvad der bidr<strong>og</strong> meget til efterhaanden at give Kursen mere Stabilitet<br />
Tabel over Kursfluktuationerne i Rio de Janeiro i anden Halvdel af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>.<br />
Kurs paa London<br />
90 D/S<br />
Kurs paa Hamborg<br />
90 DIS<br />
Kurs paa Paris<br />
90 D/S<br />
Juli 19 1/4 d.-21 d. 560 Reis-609 Reis 450 Reis-495 Reis<br />
August 20 5/8 d.-22 d. 535 » —558 » 434 » —460<br />
September 21 3/8 d.-21 5/8 d. 542 a -553 » 438 —445<br />
Oktober 21 1/2 d.-22 d. 540 » —546 » 435 —443<br />
November 21 1/4d.-23 d. 514 » —541 » 413 —439<br />
December 22 3/4 d.-23 5/9 d, 502 » -518 » 405 —418
280<br />
var, at Landets Hovedbank, »Banco do Brazil», der hidtil havde indskrænket<br />
sin Virks<strong>om</strong>hed til Forretninger her paa Pladsen, i Juli Maaned begyndte en<br />
Trasseringsforretning paa London, Paris <strong>og</strong> Hamburg. De Handlende vare nu<br />
ikke længer henviste til de herværende fremmede Banker, der synes at se deres<br />
Fordel i stærke <strong>og</strong> uventede Kursfluktuationer.<br />
Indvandringen.<br />
Det synes s<strong>om</strong> <strong>om</strong> den brasilianske Regjering nu vil folge det Princip<br />
ikke at fremme Indvandringen ved direkte Midler, men at lade denne udvikle<br />
sig paa naturlig Maade. Under 21nde Januar d. Aar har Agerdyrknings <strong>og</strong><br />
<strong>Handel</strong>sministeren rettet et Cirkulære til Konsulerne for Frankrige, Tydskland,<br />
Osterrig, Italien <strong>og</strong> England, hvorved disse gjöres opmærks<strong>om</strong> paa, at Regjeringen<br />
for Fremtiden ikke paatager sig n<strong>og</strong>ens<strong>om</strong>helst Forpligtelse med Hensyn<br />
til Udskibningen, Modtagelsen, Underholdning eller Etablering af Kolonister,<br />
s<strong>om</strong> maatte k<strong>om</strong>me hertil fra Europa med Skibe af de nævnte Nationer, <strong>og</strong> at<br />
altsaa saadanne Kolonister for egen Regning maa sörge for deres Udskibning <strong>og</strong><br />
Etablering.<br />
Denne Meddelelse turde <strong>og</strong>saa have Interesse for de Forenede Riger; de<br />
europeiske Udvandrere k<strong>om</strong>me desværre ofte hertil med den Tro, at den brasilianke<br />
Regjering har Forpligtelse til at sörge for dem paa den ene eller den<br />
anden Maade, <strong>og</strong> at de kun behöver at henvende sig til deres Lands Konsul<br />
for at erholde Understöttelse.<br />
I Löbet af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> afgik ved Döden 32 svenske <strong>og</strong> 16 norske Sömmnd.<br />
Fra svenske Fartöier efterlodes syge i <strong>1879</strong> ______ 20 Sömrend<br />
» » » afmönstredes » » ____- 7 »<br />
» D D deserterede » »8P<br />
» » )) paamönstredes » )) 95 P<br />
Fra norske Fartöier efterlades syge i. <strong>1879</strong> 10 Sömfend<br />
» » D afmönstredes » )) 11 »<br />
» » D deserterede » » 34 »<br />
» D )) paamönstredes » D 29 D<br />
Af General-Konsulatet udstedtes paa K<strong>om</strong>mercekollegiet i Stockholm SOmandsanvisninger<br />
til et Belöb af Kr. 1,377,51 = L 76 10 sh. 9 d. = Reis<br />
859,110, <strong>og</strong> for Regning af norske Sömænd oversendtses til Departementet for<br />
det Indre en Sum af Reis 1,557,000.<br />
Læsteafgiften udgjorde i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> s<strong>om</strong> fölger:<br />
for svenske Fartöier Reis 641,080 = Kr. 1,018,23<br />
» norske Fartöier » 767,210 Kr. 1,220,41<br />
Til Konsulatet ank<strong>om</strong> 253 <strong>og</strong> afsendtes 311 Breve i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>. 0-runden<br />
til, at Korrespondansen har været saameget <strong>om</strong>fangsrigere end tidligere,<br />
var, at de hyppige Dödsfald mellem Söfolk i Feberepidemien have givet Anledning<br />
til Forespörgsler fra de Forenede Riger <strong>og</strong> Meddelelser fra dette Konsulat<br />
til de Afdödes Slægtninge.<br />
Emil Nielsen.
Stettin den 31 mars 1880.<br />
281<br />
Tyska riket.<br />
(ÅrsberAttelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Rörande de Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet se öfversigten<br />
sid. 55.<br />
Det förflutna året visar för våra affärer en ut<strong>om</strong>ordentlig uppbl<strong>om</strong>string,<br />
men denim var ty vdrr icke grundad på utvecklingens naturliga gang. Skyddstullens<br />
införande å de fiesta varor föranledde ovanliga spekulationsuppköp, s<strong>om</strong><br />
en langre tid k<strong>om</strong>ma att tacka behofvet och derföre sannolikt mera inskranka<br />
.det löpande årets import än <strong>om</strong> affarsverksamheten hade bibehållits m<strong>om</strong> sin<br />
naturliga grans. Mest harutaf beröres spanmålsinförseln från de ryska Ostersjöhamnarne,<br />
hvilken stigit till en hittills ouppnådd höjd och qvarlemnat ofantliga<br />
qvantiteter, hvilkas förbrukning torde taga fiera månader i anspråk. Om<br />
än icke behållningarne antagit motsvarande stora dimensioner, så har detta till<br />
en del sin grund i den stora potatisexporten, hvilken hade till följd en vidsträcktare<br />
anvandning af rag. Anmarkningsvardt dr det, att tillökningen i vår<br />
plats samfärdsel under dr <strong>1879</strong> företradesvis k<strong>om</strong> sjöfarten till godo ; jernvägarne<br />
deremot oaktadt sin stora utvidgning delt<strong>og</strong>o i långt mindre mått. Lastetalet<br />
af i Stettin ank<strong>om</strong>na sjögående fartyg var 24,3 procent större an år 1878,<br />
fastän den sista sjöfartsperioden inskränkte sig till knappt 8 1/2 månader. Af<br />
.detta öfverskott k<strong>om</strong>ma på ångfartygen 32,8 och på segelfartygen endast 3,8<br />
procent, hvarutaf framgår att de senare måste alltjemt mer och mer vika för<br />
de förstnamdas konkurrens. Samtidigt har det goda vattenståndet i Odemn af<br />
14 h 16 fots djup höjt .flodskeppsfarten med 30,75 procent i drägtigheten.<br />
Irattenfarleden har alltså deltagit med största delen i samfärdseln, ty vid tillräckligt<br />
vattenstånd är banornas konkurrens icke farlig för flodfarten. Godstrafiken<br />
å Berlin- Stettinerbangården steg betydligt isynnerhet från och med<br />
maj månads ingång och uppgick i kil<strong>og</strong>ram till:<br />
Afgånget. Ank<strong>om</strong>met. Summa.<br />
år <strong>1879</strong> 336,973,389 373,307,925 710,281,314<br />
)) 1878 279,978,521 344,411,231 624,389,752<br />
Äfven Breslaujernvägen hade vid bärvarande station en förökad godstrafik.•<br />
Anmärkningsvärdt SI., att under det förut hufvudtrafiken bestod i afgående gods,<br />
deremot de senare åren det motsatta förhållandet egt rum ; till denna förändring<br />
torde den stora potatisexporten isynnerhet bidragit.<br />
Vår förhamn Swinemündes sjöfart har i tonnage likaledes långt öfvertriffat<br />
alla foregående dr. Dervarande hamnbana möjliggjorde att, afven sedan<br />
Stettins sjöfart var gen<strong>om</strong> is stangd, en regulier Angbitsförbindelse och sjöfart<br />
under vintermånaderna fortsattes, fastan under mycket svara <strong>om</strong>stiindigheter.<br />
Sedan fiera år tillbaka eger Pillau, anskönt med endast hälften så, stor sjöfart,<br />
tillräckliga lastnings- och lossningsinrättningar i förening med jernväg, under<br />
(let Swinemünde, s<strong>om</strong> förlidet Ar bade större sjöfart an bade pill au och Danzig<br />
tillsammans, annu i detta hanseende ar en nybörjare.<br />
För att derför i Stettin få en vintersjök<strong>om</strong>munikation till stand, liks<strong>om</strong> i<br />
Hamburg, Rostock m. fi. stader redan eger rum, arbetar jag för bildandet af<br />
ett bolag till anskaffande af en isbrytare. -<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart. 19
282<br />
Pa kanalen vid Kaseburg hafva arbetena sistlidet år sa fortsatts, att densamma<br />
troligen kan öppnas ipnevarande år. Om farleden till Swinemünde derigen<strong>om</strong><br />
afkortas för Aug-are i medeltal med endast en halftimma, gifver detta<br />
årligen för 2,000 ångbåtar tur- och retur 2,000 fartimmar. Ännu större ar<br />
tidsbesparingen för 1,600 segelfartyg, hvilka till största delen b<strong>og</strong>seras af dugbåtar.<br />
Våra hamnkajanlaggningar aro gen<strong>om</strong> tvenne langre strackor förstorade °ch<br />
annu ytterligare utvidgningar at.° projekterade. Dock har vår hamn annu,<br />
oaktadt sin ansenliga petroleumimport, endast en plats der 7 fartyg samtidigt<br />
kunna lossa petroleum och, då en mangd petroleumlastade fartyg vanligen anlanda<br />
samtidigt i aug.-okt. månader s<strong>om</strong> isynnerhet var . fallet sistlidne höst,<br />
så maste desamma ofta ligga anda till 14 dagar och derutöfver innan de k<strong>om</strong>ma<br />
itur att förhala till lossningsplatsen. S<strong>om</strong> dessa fartyg i certepartien icke hafva<br />
fast stipulerade lossningsdagar utan vanligen »cust<strong>om</strong> of the port», så kunna deför<br />
derma betydande tidsförlust ej berakna sig den minsta godtgörelse. Med_<br />
anledning ham(' och s<strong>om</strong> det ar hufvudsakligen de Förenade rikenas fartyg,.<br />
hvilka sysselsattas i vår petroleumfraktfart, har jag any° hos harvarande handelskammare<br />
fast uppmarksamhet på nödvandigheten af att inratta fiera loss-.<br />
ningsplatser för petroleum.<br />
Bebyggandet af den forna fastningsterrainen har under sistlidet år fortsattsi<br />
samma utstrackning, s<strong>om</strong> de foregående. Sparvagarnes öppnande till förstaderna<br />
bidrager afvenledes. markligt till bebyggande af de nya stadsdelarne. Under<br />
de senaste åren hafva i medeltal årligen 80 styeken 4 h 5 våningars boningshus<br />
uppförts på förut leke bebyggd grund. Redan bo öfver 2/3 af Stettins<br />
inneviinare i förstaderna. Den gamla staden förvandlas alltjemt mera fanbouingsplats<br />
till affarsplats; butiker, restaurationer, kontor, byråer och verkstader<br />
borttranga harstades i stigande pr<strong>og</strong>ression bostaderna, hvilket afven de:<br />
senaste folkrakningarne bevisat.<br />
Våra förnamsta fabriksetablissementer s<strong>om</strong> t. ex. mekaniska verkstader<br />
sockerfabriker, ingqvarnar o. s. v. hade god och lönande sysselsattning och<br />
förbattringen i bolagsaktiernas kurs lofvar tillfredsstallande dividender.<br />
<strong>Handel</strong>. Stettins varu<strong>om</strong>sattaing sjöledes under <strong>1879</strong> utgjorde jemnförd:<br />
med det föregående Arets - med undantag af tra, kreatur och adla metaller:<br />
år <strong>1879</strong>. dr 1878.<br />
import _________ 1-4,933,859 centner. 10,859,943 centner.<br />
export 8,395,536 D 7,702,271 D<br />
Stettins spanmålstillförsel uppgick under sistlidet år i tons å 1,000 kil<strong>og</strong>ram<br />
till:<br />
Hvete. Rag. Korn. Hafre. Arter.<br />
Med Berliner- jernvagen... 3,638 466 3,320 105 284<br />
» Hinterp<strong>om</strong>merska- » ___ 4,206 888 8,688 1,111 837<br />
D Vorp<strong>om</strong>merska- D ... 4,596 4,454 3,219 327 154<br />
D Breslauer- D ..... 1,754 -169 3,210 61 536<br />
Vattenvagen________________ 20,106 298,919 30,557 29,032 2,771<br />
tillsammans 34,300 304,896 49,054 30,636 4,582<br />
mot under 1878 28,418 112,238 45,861 8,552 3,586<br />
alltså sistlidet år, inberalnadt 15,000 tons landtillförsel, ungefär 438,500 tons<br />
spanmål, motsvarande ett varde af 65 millioner mark, dessut<strong>om</strong> 35,000 tons<br />
raps- och roffr6 varderade till 8,400,000 m. eller sammanraknadt 73,400,000
283<br />
riks-mark. Värdet af vår totala spanmålsimport under år 1878 uppskattades<br />
deremot endast till 34,700,000 mark.<br />
Behållningarne utgjorde den 1 januari:<br />
Stettin Berlin Danzig Königsberg<br />
<strong>1879</strong>. 1878. <strong>1879</strong>. 1878. <strong>1879</strong>. 1878. <strong>1879</strong>. 1878.<br />
Hvete ______ 7,560 6,954 10,912 6,758 24,418 22,488 19,100 24,340<br />
Råg 22,381 6,822 27,221 4,871 4,509 6,867 16,700 11,340<br />
Korn ______ 811 3,762 140 160 2,238 1,593 4,260 5,730<br />
Here 2,704 985 930 1,790 189 340 2,920 2,500<br />
Arter...._ 294 513<br />
Roffrö....... 9,996 1,791<br />
Hvete. Affärerna voro under det första halfåret temligen stilla. Man<br />
trodde di alltjemt att en dålig skörd i det vestra Europa lätt kunde täckas<br />
gen<strong>om</strong> amerikansk och rysk tillförsel, utan att framkalla våldsamma prisförändringar.<br />
Äfven väntade man joke att den engelska skörden skulle blifva så<br />
usel s<strong>om</strong> den slutligen visade sig. Priserna, s<strong>om</strong> på våren noterades 175 mark,<br />
höjde sig i juni-juli till 195 m. Till följe af de dåliga skörderesultaten savdl<br />
i England s<strong>om</strong> Frankrike, skedde här derpå vidsträckta afslutningar och<br />
priserna stego ytterligare med korta afbrott i oktober till 210 och mot årets<br />
slut till 230 mark. Härifrån utfördes 19,165 centner till Sverige och 3,400<br />
ctr. till Norge.<br />
irt g . Den kolossala tillförseln fran Ryssland under det förgångna året<br />
föranleddes till största delen af den med innevarande års början ikraft trädda<br />
spanmålstullen, ty skOrden under <strong>1879</strong> anses i inlandet öfverbufvudtaget för bättre<br />
un det föregående årets. Prisernas vexlingar motsvara hvetenoteringarne och<br />
varierade de första månaderna Indian 117 och 120 mark; vid större tillförsel<br />
från Ryssland i april föllo de till 115 m. - Till följd af högre noteringar i<br />
utlandet, höjde de ryska marknaderna nu skyndsamt priserna och den 20 mars<br />
var för vårleverans medelpriset härstädes 123 m., höstleverans betaltes med<br />
128 m. Varmt vuder, s<strong>om</strong> slutligen inträdde, bättrade skördeutsigterna och<br />
förorsakade en vikande tendens i priserne, s<strong>om</strong> i slutet af juni gingo ned till<br />
116 m. I juli betaltes lägsta priset med 114 m. per juli-augustileverans, 120<br />
för sept.-okt. och 121,50 för okt.-novbr. Den inhemska skörden var i allmänhet<br />
visserligen något bättre an foregående år, men hveteprisets stigande och den<br />
med den 1 januari 1880 ikraft trädande tull såväl s<strong>om</strong> de högre noteringarne<br />
på de ryska marknaderna framkallade en stark spekulationslusta och i början<br />
af september höjdes efter få afbrott priset för sept.-okt. leverans till 131 m.,<br />
och för vårleverans, s<strong>om</strong> i juli börjat .med 138 m., till 141 mark. Derpå<br />
förorsakade klag<strong>om</strong>ål från Rysland öfver dåliga skörderesultat ett snabbare stigande<br />
i priserne och i oktober betingades för löpande termin 157 m. och fOr<br />
vårleverans 164. Medelpriset för höstleverans ställde sig å 156 11, m. Importen<br />
frail Ryssland ant<strong>og</strong> ofantliga dimensioner och likasä erforo behållningarne<br />
här och i Berlin en förut okänd utsträckning ; men di samtidigt de vestliga<br />
marknaderna, Rolland o. s. v. svagare försågos än foregående år och vår potatisutförsel<br />
uppnådde ett kolossalt <strong>om</strong>fiing, afbröts prisstegringen endast öfvergående<br />
och noteringarne uppnådde i decbr. för vår- och maj-junileverans<br />
172 m., för att Ater sluta med ett par mark lägre pris. HärifrA,n utfördes<br />
2,375 ctr. till Sverige och 2,526 ctr. till Norge.
284<br />
Korn. De första manaderna voro affarerna i denna artikel mycket stilla<br />
och priserna, s<strong>om</strong> för bryggerivare började med 120-130 *mark, för fodervara<br />
med 100 à 110 m., gingo i febr. 4 in. tillbaka; med prisstegringen a de andre<br />
sadesslagen höjde sig af-ven vardet pa denna artikel och betaltes i juni 134<br />
h, 145 m. I juli utrymdes till fasta priser behållningarne, tillförseln var inskrankt<br />
och priserna stego derpå iföljd af dåliga skördeutsigter för god vara<br />
finda till 155 m. och derutöfver. I medlet af augusti intraffade den första<br />
tillförseln af den nya skörden, s<strong>om</strong> i qvalitet icke var sardeles tillfredsstallande.<br />
I oktober uppstod en lifligare exportefterfragan och betingades för fin vara anda<br />
till 168 oeh för chevalier 178 m. Har utfördes 3,937 ctr. korn och 4,899<br />
ctr. malt till Sverige samt 11,252 ctr. korn och 2,438 ctr. malt till Norge.<br />
Hafre. Liks<strong>om</strong> de narmast foregående åren infördes even sistlidet år af<br />
derma artikel fran Rysland och Sverige, da behofvet icke mere tackes af den<br />
inhemska produktionen. I början voro priserna 100 à 112, men erforo snart<br />
en betydlig förbattring och uppnadde i maj 115 h 130 m., utan att det k<strong>om</strong><br />
till vidare <strong>om</strong>sattning. I juli intradde fastare pris isynnerhet för finare vara<br />
och i förvantan p å en stor rysk tillförsel betingades alit efter qvalitet 120<br />
135 m. I november noterades inlandsk med 133 à 140, rysk 124 h, 132<br />
mark. Året slutade stilla med 132 it 142 m. — Vår import frail Sverige<br />
utgjorde 28,436 centner mot 4,100 ctr. ar 1878.<br />
Arter. De första manaderna voro priserna nastan alldeles n<strong>om</strong>inella för<br />
kokvara 130 it, 145, fodervara 110 h, 130 m. alit efter qvalitet, utan att föranleda<br />
flagon vidare <strong>om</strong>sattning. På hösten infann sig något mere efterfragan<br />
och med små förråd stallde sig priset slutligen för kokarter till 168 och fodervara<br />
158 à 162 mark.<br />
.21f01. Sistlidet firs mjOlaffarer voro till en början mycket stilla. Förtroendet<br />
till spekulationsinkiip hade gen<strong>om</strong> det foregående årets sorgliga erfarenhet<br />
nastan försvunnit och kopare iaktt<strong>og</strong>o den största tillbakadragenhet, sa<br />
att priserna knappt täckte förmalningskostnaderna. I februari installde sig s<strong>om</strong><br />
vanligt efterfrågan för varleverans och ledde till nagra större afslutningar mest<br />
till vestre Tyskland, hvarmed qvarnarne sysselsattes intill juni med ringa vinst.<br />
Mot slutet af namda maned började ater en lifligare spekulations-efterfragen<br />
injöl göre sig gullande och, da i september verkligen en större skördebrist i<br />
England och Frankrike bekraftades, utvecklade sig allma,nt ett starkare begar<br />
efter tojöl till stigende priser och förde ultimo oktober till stOrre leveransslut.<br />
Slutet af året förlopp liks<strong>om</strong> dess början mycket stilla och vinterns tidiga ank<strong>om</strong>st<br />
hindrade aflastningar till aflagsnare platser. I anledning af den med 1<br />
januari 1880 intradande tull å sad och n3j61, hafva mjölhandlarne gjort rikliga<br />
inköp, hvarigen<strong>om</strong> större lager bildats an s<strong>om</strong> annars vid årsslutet plagar<br />
vara fallet och torde angqvarnarnes afsattningar nu under arets första månader<br />
blifva obetydliga.<br />
Dé billiga och kolossala anbuden frail de amerikanska qvarnarne hafva<br />
för hvetemjöl inkraktat hela afsats<strong>om</strong>rådet i vestre Europa; fördenskull återstod<br />
för harvarande afsattning vid skyddstullens införande endast inlandet samt<br />
Sverige-Norge, hvarest priserne gen<strong>om</strong> de mångfaldiga anbuden mycket föllo och<br />
våra ingqvarnars förtjenst uton3ordentligt reducerades. Af den totala exporten<br />
484,637 centner utfördes till Sverige 109,269 ctr. och till Norge 12,631 ctr.<br />
Priserne varierade under årets lopp:<br />
för hveternjöl 00 mellen --- ------ m. 13,25 och 17,-ragmjöl<br />
01 » )) 8,25 » 12,25
285<br />
Hela vår stidesutförsel till sjös utgjorde, enligt tullkammarens uppgiftei:<br />
Hvete<br />
Rag<br />
Korn<br />
Hafre<br />
Majs<br />
Diverse sad<br />
Malt<br />
Skidfrukter<br />
Raps- och roffrö<br />
centn.<br />
D<br />
<strong>1879</strong>.<br />
478,947<br />
24,003<br />
1,042,506<br />
77<br />
22,577<br />
36<br />
60,862<br />
58,585<br />
100,642<br />
1878.<br />
557,488<br />
45,345<br />
853,584<br />
4,421<br />
19,830<br />
1,766<br />
88,367<br />
72,870<br />
50,962<br />
Summa centn. 1,788,235 1,694,633<br />
Den stigande potatisexporten ersatter åtminstone till en del vår forna stora<br />
spanmålsexport. Harifrån utfördes sistlidet dr 1,871,900 centner mot 1,365,463<br />
ctr. foregående år. Största delen gick till England med 1,629,566 ctr. eller<br />
ungefar V, million ctr. mera an foregående dr. Det synes att affarerna i denna<br />
vara vinna allt större dimensioner alit efters<strong>om</strong> den tyska potatisen derstades<br />
finner erkannande. Till Sverige utfördes endast 4,900 centner, men efterfrå,gan<br />
har innevarande år redan betydligt tilltagit och fiera laster dit afslutats.<br />
Sill. Importen fördelar sig på de sarskilda sorterna sålunda:<br />
<strong>1879</strong>.<br />
Norsk fetsill _____ 98,336 t:r<br />
slosill 621 D<br />
Gammal skotsk fullbrand 1,206 t:r<br />
ostamplad 1,423 D<br />
ihlen 311 »<br />
matties___ 873 »<br />
Ny engelsk matties ______ ______ _<br />
skotsk fullbrand __ 62,376 t:r<br />
» ostimplad 21,893 D<br />
ihlen 11,405<br />
D =Wes__ ..... 90,804 D<br />
P<strong>om</strong>mersk kustsill<br />
Frammande<br />
Hollandsk sill<br />
98,957 t:r<br />
3,813 »<br />
16,958 »<br />
186,478 D<br />
269 »<br />
4,818 »<br />
3,663 »<br />
114,814<br />
1878.<br />
t:r<br />
76<br />
6,226 t:r<br />
2,171 D<br />
1,466 »<br />
3,930 D<br />
.....<br />
103,680 t:r<br />
12,370 D<br />
14,512 »<br />
68,159 »<br />
.....<br />
» 114,890 t:r<br />
13,793 »<br />
11,719 n<br />
198,721<br />
3,313<br />
1,446<br />
Totala importen 314,956 t:r 343,882 t:r<br />
Omsattningarne voro för de två åren följande:<br />
Nyårs- Totala importen sjöiedes Arets<br />
behållning norsk skotsk diverse summa <strong>om</strong>sättning<br />
<strong>1879</strong> ...... t:r 90,868 98,957 207,249 8,481 405,555 320,751<br />
1878 D 103,514 114,890 224,233 4,759 447,396 356,528<br />
Våra behållningar den 31 december <strong>1879</strong> voro: 20,122 t:r norsk, 59,884<br />
t:r skotsk och 3,933 t:r diverse sill, summa 83,839 tunnor. Sistlidet års import<br />
var ants& 28,926 t:r mindre an foregående årets, och torde denna minskning<br />
hufvudsakligen tillskrifvas den norska och skotska fiskfångstens <strong>og</strong>ynsama<br />
resultat under höstmånaderna.
286<br />
Affarerna i gammal fetsill hade under vårmånaderna ett ratt gynsamt förlopp<br />
; efterfrågan var alltjemt tillfredsstallande och afsattes fore intraffandet af<br />
ny vara till temligen goda pris BATH,' de från foregående år qvarvarande behållningar<br />
s<strong>om</strong> de nytillförda partien.<br />
För köpmanssill betaltes under loppet af januari och februari 27 k 28<br />
mark, vid hvilken tid de i och för sig icke stora förråden mycket aft<strong>og</strong>o. De<br />
vid sjiifartens öppnande tillförda partier betingade i mars 28 ha 29, i april och<br />
maj 29 hi 31 och i början af juni var lagret afven i andra hand nastan alldeles<br />
slutsåldt. En liknande prisstegring fullföljde (AA, de öfriga sorterna.<br />
Stormedelsill, s<strong>om</strong> vid årets början höllls i 22 ha 25 m., afsattes de första<br />
n3ånaderna långsamt, då de fiesta å lager liggande partien voro till storlek<br />
och qvalitet bristfalliga, deremot funno de nytillförda partien af renare qvalitet<br />
och reelare sortering god köplust samt till största delen afsattning från.bord<br />
i april och maj till 25 ha 27 mark.<br />
För reelmedelsill höll sig priset alit efter qvaliteten mellan 15 och 19<br />
för småmedelsill betingades till en början 10 hi 11 och i april-maj endast<br />
för. storfallande vara 12 ha 13 m. Begaret efter dessa sorter var i allmanhet<br />
svagt och iföljd haraf afseglade några hitk<strong>om</strong>na sill-laster till andra marknader.<br />
Val sallan hafva utsigterna för den nya fetsillen vid höstsaisonens börja,n<br />
gestaltat sig så gynsamt s<strong>om</strong> det förflutna året, ty först och framst var den<br />
gamla sillen, norsk saval s<strong>om</strong> skotsk, upprymd till och med den sista tunnan,<br />
och å andra sidan afbröts den skotska fingsten upprepade gånger gen<strong>om</strong> stormigt<br />
vader, så att den en langre tid lofvade endast ett ringa resultat.<br />
Priserna hafva ;even, iföljd af den lilla importen och då en stor del af<br />
densamma befann sig på fasta Minder, hållit sig ovanligt hliga anda till årets<br />
slut, isynnerhet på senhösten, nr en sardeles stark efterfrågan å de mindre<br />
sorterna uppstod, steg priset ytterligare å de större markena.<br />
Priset för köpmanssill började i juli med 40 ha 41 m., uppnådde i första<br />
hälften af augusti öfvergående en höjd af 44 hi 45 m., men nedgick vid rikligare<br />
tillförsel samma månad till 39 h 41 m., hvarvid det förblef till årets<br />
slut. Begaret efter donna sort var, <strong>om</strong> an icke sardeles lifligt, dock alltjemt<br />
tillfredsstallande.<br />
Stormedelsill hade af alla sorter den största tillförsel och var aften underkastad<br />
de fiesta prisförandringar. De första nanmvarda partier intraffade i<br />
juli och betingade 38 h 40 m.; vid tilltagande efterfrågan, mot hvilken införseln<br />
förblef inskrankt, steg priset i början af augusti till 40 ha 43 m., men<br />
ant<strong>og</strong> med den större importen en vikande tendens och betaltes i september<br />
med endast 30 h, 32 m. Affarerna gingo under nästan oförändrade priser mycket<br />
trögt mot Arets slut.<br />
För reelmedelsill betaltes i juli alit efter storlek 33 h 40 m., sjönk i<br />
-varde under påtryckning af större tillförsel ultimo september till 26 hi 30, men<br />
höjde sig åter småning<strong>om</strong> i oktober vid battre efterfrågan till 31 6, 32 mark..<br />
Medel- och småmedelsill farm till en början ringa uppmarksamhet, höjde<br />
-Big under september vid battre efterfragan i pris till 24 h, 27 m., på hvilken<br />
ståndpunkt den nastan bibehöll sig till årets slut; större sort erhöll visserligen<br />
i enskilda fall 28 6, 29 mark.<br />
Liten Christiania sill, god vara, betingade i augusti 12 ha 14, i sept.—<br />
okt. 14 h. 16 m. och uppnådde, då tillförseln bief knapp, i novbr. 17 hi 19 m.<br />
Priserna för skotsk sill veko, till följd af en rik efterfångst vid kusten<br />
:af Berwick och Yarmouth, så småning<strong>om</strong> från 54 till 44 m. för crownfullbrand<br />
.och 38 till 32 h 33 m. för crownbrandmatties, till hvilka pris en ytterst liflig<br />
4mnsättning egde rum.
287<br />
Behallningarne af Dorsk fetsill ara nu myeket små och, da efter alla be-<br />
Tattelser endast små förrad i Norge al.° förhanden, torde man med sakerhet<br />
kunna antaga en lifligare efterfragan med högre priser.<br />
S<strong>om</strong> ny tillförsel hitintills, den 25 mars, uteblifvit, har afven en god<br />
köplust intradt och noteras prigerna vid detta tillfalle för kopmans- 40 hi 41,<br />
stormedel 34 h 36, reelmedel 31 h 32, Christiania 16 hi 17, crownfullbrand<br />
44 hs 45, ostamplad 39 hi 40, matties 34 h 35, ihlen 37, mixed 34 h. 35<br />
oeh hollandsk 42 mark.<br />
Tran. Tillförsel. Afsattning. Bellalining.<br />
<strong>1879</strong> _____ _____ centner 49,212 46,872 7,504<br />
1878__ » 40,925 40,359 5,164<br />
Af tillförseln k<strong>om</strong>mo 18,318 centner fran Norge och 28,951 ctr. från<br />
Danmark. Importen från Skottland bar upphört, alldenstund denna sort fabriceras<br />
harstades. Priserna började för bergensisk brun lefvertran med 55 m., blank<br />
66 m.. medicinal 70 m. per förtullad tunna och robber 37 m. pr förtullad<br />
centner. Affarerna gingo langsamt och priserna föllo i september till 50 för<br />
bergensisk brun, 58 för blank, 62 för medicinal och 32 hi 33 m. för brun<br />
robbertran. Gen<strong>om</strong> stark afskeppning hade förraden i Bergen ryints, hvarför<br />
vid ökad efterfragan vardet steg anyo harstades successivt till början af december,<br />
dd brun bergensisk betaltes med 54 mark. Priset foil vid arets slut till<br />
för brun 53, blank 63, medicinal 68 m. pr förtullad t:a, brun robber 68 mark<br />
pr förtullad centner.<br />
Metaller. I jern-affarerna herskade fortfarande utöfver medlet af aret en<br />
ovainlig stillhet med alltjemt fallande priser; i januari galde i England skotskt<br />
tackjern 43 sh. 3 d., engelskt 38 sh. 6 d., i juli skotskt 40 sh. 6 d. och<br />
engelskt 36 sh. Samtidigt vek priset å valsadt jern vid de inhemska verken<br />
frå'n mark 10,50 till 10 pr 100 kilo, liks<strong>om</strong> i Sverige ett prisfall egde rum<br />
far stångjern från kr. 6,50 till 6 och för tackjern frail kr. 2,75 till 2 kr.<br />
Svenskt sang- och heistskosönijern höjde sig harstades vasentligt i vairde<br />
först gen<strong>om</strong> införseltullens paverkan, sedan i Sverige gen<strong>om</strong> förökad efterfragan;<br />
priset steg derstades under arets lopp från 6 till 8 kr. resp. fran 7 till<br />
10 kronor, samtidigt med att harvarande försaljningspris höjde sig för svenskt<br />
smidt och valsadt stangjern från 21 till 25 mark ach för hastskosömjern frail<br />
22 till 29 m. per 100 kil<strong>og</strong>ram. Afsattningen af svenskt stangjern harstades<br />
har återigen något ökats; afvenledes har behofvet af svenskt hastskosömjern,<br />
trots det inhemska fabrikatets billigare pris, icke ovasentligt<br />
Af de frail Sverige till Tyskland exporterade 202,868 svenska centner<br />
stangjern, ank<strong>om</strong> till Stettin allena mer än hälften eller ungefär 96,800 tyska<br />
centner.<br />
Först a Amerika, i trots af sin egen skyddstull a den sedan några år<br />
för eget behof stegrade tillverkning, för sin starka utvidgning af jernvägsnätet<br />
började taga Europas hjelp i ansprak samt afven köpte tackjern, samtidigt med<br />
att Europas eget behof gjorde sig mera markbart och spekulationen skyndade<br />
att draga nytta af de gynnande <strong>om</strong>standigheterna, steg priset et skotskt tackjern<br />
ansenligt till i början af oktober från 40 sh. 6 d. till 64 sh. 6 d. och<br />
engelskt frail 36 sh. till 51 sh. 6 d. Efter en tillbakagang af 10 sh., stego<br />
priserne ater från början af november och 'stodo vid årets slut å 67 sh. 6 d.<br />
resp. 57 sh. vid visserligen mycket stora behållningar förnamligast i Skottland<br />
,,oeh öfverallt lifligt fortsatta förberedelser till vidt<strong>om</strong>fattande tillverkningar.
288<br />
Förbattringen i de engelska priserna bief en langre tid utan inflytande<br />
harvarande marknader och sjelfva tullen a stangjern, 2 mark 50 pfg. pr 100<br />
kilo, förorsakade i början icke någon vasentlig forandring; ty annu i november<br />
såldes vid verken valsadt jern till 11 mark. Först från denna tidpunkt stego<br />
priserna till en början till 12 ni. och sedan, när en stor brist pa puddeljern<br />
visade sig, mot slutet af januari 1880 anda till 18 mark. — De rhenlandska<br />
och westphaliska verken hafva med sina noteringar foregått de schlesiska och.<br />
bestandigt vant 1 h 2 mark högre, endast till följd af att de med sina fabrikat<br />
lifligare deltagit i exporten till Amerika och salunda pa donna marknad<br />
battre kunnat tillgod<strong>og</strong>öra, sig skyddstullen.<br />
Huruvida jernpriserna skola balla sig pa sin nuvarande höjdpunkt, är ternugen<br />
svart att forutsaga; ty i England har de sista veckorna en marklig stillhet<br />
i tackjernsaffarerna intradt, s<strong>om</strong> vid längre varaktighet icke torde blifva<br />
utan inflytande pa kontinentens jernmarknader.<br />
Koppar. I likhet med andra metaller, höjde sig afven vardet å denna<br />
artikel under årets lopp och steg fran 130 till 160 mark pr 100 kil<strong>og</strong>ram.<br />
Oaktadt denna prisstegring var vår import dock förlidet år större, namligen<br />
26,620 ctr. mot 16,028 dr 1878. Haraf infördes<br />
<strong>1879</strong> 1878<br />
Sverige 6,367 ctr. 3,827 ctr.<br />
Norge-- ----------- - » 197 D<br />
Socker. Skörden under kampagnen <strong>1879</strong>--80 uppskatttas till för:<br />
Tyska riket 8,200,000 ctr.- mot 8,413,678 ctr. 1878-79<br />
Frankrike 6,000,000 » » 8,652,720 »<br />
Osterrike-Ungarn.. 7,300,000 D D 8,118,151<br />
Ryssland och Polen ____ 4,500,000 D 4,300,000 D<br />
Belgien1,100,000 » » 1,398,520 »<br />
Holland och andra lander____ 500,000 » 600,000 »<br />
Den närvarande kampagnen lemnade alltså, mot förra året en brist af<br />
3,900,000 centner rasocker.<br />
Det harvarande sockerraffineriet »P<strong>om</strong>mersche Provinzial Zuckersiederei» ,<br />
förarbetade i hvitbets-råsocker ar <strong>1879</strong> ungefar 292,000 ctr. mot 270,000 år<br />
1878 och erhöll betalt för sin:<br />
finaste raffinad. fin raffinad.<br />
Sanuari mark 43,80 mark 40,80<br />
Februari<br />
Mars<br />
_<br />
____ __<br />
» 43,75<br />
D 43,15<br />
D<br />
D<br />
40,25<br />
40,65<br />
April D 43,35 D 40,85<br />
Maj _______ ----------------------- » 43,55 » 40,50<br />
Juni D 43,30 D 39,60<br />
Juli » 43,00 » 39,65<br />
Augusti D 43,60 D 39,50<br />
September__ ______ _______ » 43,00 D 39,45<br />
Oktober » 45,00 P 40,15<br />
November » 48,60 D 40,20<br />
December _____ D 48,45 D 42,15<br />
Detsamma exporterade under 1 879 till Sverige, Norge och Finland<br />
127,192 centner raffineradt socker, mest i kakform, mot 116,020 ctr. ar 1878.
289<br />
De båda sockerfabrikerna vid Stettin »Bredower» och »Mescheriner» förarbetade<br />
hvardera ungefär 306,000 ctr. fivitbeter och vunnos deraf cirka 36,000<br />
ctr. malen raffinad, 9,000 ctr. råsocker och 24,000 ctr. sirap. Priset för' den<br />
mama raffinaden varierade mellan 37 och 42 mark, för råsocker mellan 30,70<br />
och 36,80 och för sirap mellan 4 och 6 mark per centner.<br />
Stettins varu<strong>om</strong>sättning särskildt med de Förenade rikena sistlidet år var<br />
- excl. trä, kreatur och ädla metaller - Riljande:<br />
Fran och till Sverige. Fran och till Norge.<br />
införsel .. utförsel. in försel. utförsel.<br />
näringsämn en ctr 29,212 351,996 265,14943 , 893.<br />
råämnen D 119,904 110,595 144,001 10,910<br />
halffärdiga fabrikat )) 92,750 3,406 4,406 1,776<br />
manufakturer • 30 57 13 141<br />
industriprodukter, div. ___ 11,473 9,745 64 4,328<br />
Summa centner 253,369 475,801 413,633 61,048 .<br />
mot år 1878)) 204,460 547,974 421,326150,646<br />
ants& sistlidet år ctr. + 48,909 - 72,173 - 7,693 -- 89,59S.<br />
Följande sammanställning visar de vigtigaste in- och utförselartiklarne•från<br />
och till de Förenade rikena år <strong>1879</strong> i jemförelse med Stettins totala in- och<br />
utförsel af samma varor, jemlikt tullkammarens uppgifter:<br />
Införsel friin<br />
Sverige. Norge.<br />
Hela<br />
införseln.<br />
Lumpor och gammalt tågvirke Ctr. 4,205 526 66,980<br />
Boktryckeristilar 0 9 50<br />
Blyvaror » 15 4,885<br />
Fernissor, excl. oljefernissa » 25 248<br />
Benaska 0 377 68,041<br />
Krita, slammad » 2,177 200 4,059<br />
Vitriol, jern- och koppar- » 2,520 3,278<br />
Tändstickor och tändämnen » 2,218 3,971<br />
Apoteksvaror, div. » 77 22,611<br />
Tackjern, alla slags 0 4,821 203 1,175,841<br />
Jernskrot, gammalt 0 4,458 21,042<br />
Stangjern » 92,427 4,401 108,709<br />
Jern- och stalplfit » 23 19,252<br />
Jern- och stålvaror, grofva » 549 29,534<br />
Jern- oeh stfilvaror, fina » 9 215<br />
Maskiner » 15 1 54,120<br />
Zinkmalm » 534 534<br />
Nickelmalm » 119 100 269<br />
Svafvelkis » 3,320 64,722 73,471<br />
Malmer och mineralier, andra slags » 13,797 49,890 173,975<br />
Itfig 0 234 4,780 6,221,562<br />
Haire » 28,436 610,931<br />
Linfrö » 1,000 101,461<br />
Griisfrö 0 13 .1■•■■ 10,668<br />
Frösorter, andra slags 0 65 ••■••■• 23,642<br />
Glasvaror a 700 8,983<br />
Hudar, oberedda » 231 2 9,338<br />
Träkol och bark 0 235 487<br />
Trä, plankor och bräder » 7,468 1,504 191,051<br />
Snickare- och tunnbindarevaror, grofva 0 5,215 18 24,618<br />
Koppar, garad » 6,333 2,890 25,704
290<br />
Koppar, smidt i stånger Ctr.<br />
Papper och böcker<br />
Smör<br />
Fisk<br />
Sill, saltad t:r<br />
Tran Ctr.<br />
Fett och talg<br />
Sten, tuktad och huggen<br />
Mattor af bast etc<br />
Tjära och beck<br />
Hartz, terpentin<br />
Mur- och taktegel<br />
Zink<br />
Summa centner<br />
» sill tunnor<br />
» fordon st.<br />
» nötkreatur »<br />
Lumpor Ctr.<br />
Affall, div.<br />
B<strong>om</strong>ullsgarn och b<strong>om</strong>ullstyg<br />
Bly, boktryckarestilar och blyvaror<br />
Blyhvitt<br />
Blysocker<br />
Färgtrii, blå- gul- och rödved<br />
Glycerin<br />
Mineralvatten<br />
Natron, svafvelsyradt<br />
Pottaska<br />
Salpeter<br />
Svafvel<br />
Salpetersyra<br />
Saltsyra<br />
Svafvelsyra<br />
Jern- och kopparvitriol<br />
Vagnsmörja<br />
Dr<strong>og</strong>er och apoteksvaror, andra<br />
Jern- oeh stalvtaror, grofva<br />
Brunsten<br />
Gips och krita<br />
Cement<br />
Malmer och mineral, div.<br />
Hampa<br />
Hvete<br />
Råg<br />
Korn<br />
Malt<br />
Skidfrukter<br />
Anis, kurnmin, senap, koriander<br />
Raps- och roffrö<br />
Klöfverfrii<br />
Potatis<br />
Införsel från<br />
Sverige. Norge.<br />
14<br />
1,879<br />
97<br />
195<br />
1,170 11,<br />
3<br />
51,502<br />
22<br />
5,351<br />
570<br />
13,439<br />
1,178<br />
257,326<br />
1,170V2<br />
2<br />
Utförsel till<br />
••••■■••<br />
3<br />
977<br />
81,731 1/4<br />
18,318<br />
14,112<br />
4,516<br />
13<br />
38<br />
169,943<br />
81,731 1/4<br />
1<br />
2<br />
Sverige. Norge.<br />
4,749<br />
9,580<br />
100<br />
180<br />
8,548<br />
393<br />
2,105<br />
835<br />
292<br />
20<br />
5,892<br />
267<br />
107<br />
200<br />
3,386<br />
5,203<br />
259<br />
935<br />
8,301<br />
1,567<br />
306<br />
240<br />
6,375<br />
12,769<br />
599<br />
19,165<br />
2,375<br />
3,937<br />
4,899<br />
9,336<br />
171<br />
3,135<br />
1,003<br />
4,880<br />
609<br />
5<br />
222<br />
1,991<br />
85<br />
6<br />
1,060<br />
295<br />
365<br />
397<br />
238<br />
35<br />
4,052<br />
152<br />
3,400<br />
2,526<br />
11,252<br />
2,438<br />
4,860<br />
580<br />
500<br />
Hela<br />
införseln.<br />
916<br />
11,750<br />
5,664<br />
8,058<br />
313,813 3/4<br />
49,212<br />
193,774<br />
74,903<br />
5,943<br />
73,533<br />
148,443<br />
100,089<br />
3,918<br />
15,154,925<br />
313,813 1/4<br />
11<br />
693<br />
Hela<br />
utförseln.<br />
35,502<br />
50,770<br />
18,434<br />
9,672<br />
26,073<br />
4,147<br />
14,645<br />
2,122<br />
15,471<br />
23,066<br />
28,830<br />
1,649<br />
6,016<br />
1,612<br />
12,243<br />
25,431<br />
6,789<br />
25,832<br />
137,333<br />
54,675<br />
5,136<br />
13,942<br />
409,867<br />
628,956<br />
2,741<br />
478,947<br />
24,003<br />
1,042,506<br />
60,862<br />
58,585<br />
2,644<br />
100,642<br />
14,706<br />
1,871,901
291<br />
..ipplen, 'Aron, pl<strong>om</strong>mon, friska Ctr.<br />
Frösorter, div.<br />
Glas och glasvaror<br />
Timmer, plankor, brader<br />
Tunnbindarevaror<br />
Möbler, fina, ben- och trasnideriarbeten<br />
Humle<br />
Fortepianos och instrument<br />
Maskiner, excl. lok<strong>om</strong>otiver<br />
Koppar, smidd och gelbgjutarevaror<br />
Branvin<br />
Frukt, torkad • »<br />
Bar, nötter och tradgårdsfrö<br />
Starkelse<br />
Mjöl 0<br />
Mjölfabrikat, šago och sagosurr<strong>og</strong>ater<br />
Salt<br />
Sirap och starkelsesocker<br />
Kaksocker och kandis<br />
Socker, andra slag<br />
Oljor, div.<br />
Oljeaffall, oljekakor etc.<br />
Papper och pappvaror<br />
Qvarusten<br />
Skiffertaflor och div. stenarbeten<br />
Tjara och beck<br />
Takfilt, tjarad<br />
Hartzolja, terpentin och terpentinolja<br />
Mur- och taktegel<br />
Porcellain och krukmakaregods<br />
Fårull<br />
Yllegarn och ylletyger<br />
Zink, gammal<br />
Zinkbleck<br />
Summa centner<br />
» sill, tunnor<br />
» fordon st.<br />
» nötkreatur<br />
Utförsel till<br />
Sverige. Norge.<br />
510<br />
221<br />
611<br />
2,965<br />
71<br />
1,154<br />
40<br />
163<br />
2,819<br />
2,099<br />
3<br />
448<br />
1,364<br />
456<br />
109,269<br />
2,936<br />
38,323<br />
141<br />
140,978<br />
10,962<br />
4,207<br />
19,042<br />
1,895<br />
700<br />
2,171<br />
647<br />
427<br />
519<br />
2,240<br />
901<br />
168<br />
300<br />
1,169<br />
2,715<br />
478,022<br />
248<br />
47<br />
642<br />
1,844<br />
170<br />
38<br />
1<br />
203<br />
1,404<br />
775<br />
117<br />
1,046<br />
12,631<br />
75<br />
310<br />
930<br />
205<br />
834<br />
427<br />
20<br />
65<br />
10<br />
414<br />
341<br />
321<br />
56<br />
280<br />
1,425<br />
61,048<br />
Hela<br />
utförseln.<br />
24,537<br />
12,313<br />
15,757<br />
1,001,341<br />
45,973<br />
13,848<br />
4,337<br />
3,775<br />
91,843<br />
28,717<br />
88,848<br />
18,373<br />
16,494<br />
63,711<br />
484,637<br />
5,796<br />
108,568<br />
174,790<br />
323,148<br />
13,017<br />
163,020<br />
32,297<br />
29,445<br />
11,505<br />
68,363<br />
17,107<br />
17,639<br />
2,394<br />
455,677<br />
18,855<br />
11,224<br />
4,249<br />
192,047<br />
28,141<br />
9,482,822<br />
23,433<br />
16<br />
54<br />
Sjöfart. De Förenade rikenas sjöfart på generalkonsulsdistriktet var under<br />
år <strong>1879</strong> den största, s<strong>om</strong> hittills egt rum. Jemförd med det foregående årets,<br />
utgjorde antalet svenska fartyg, s<strong>om</strong> besökte distriktet:<br />
fir <strong>1879</strong> 360 <strong>om</strong> 87,583,46 reg.-tons<br />
» 1878 209 » 34,377,35 » alltså<br />
ett öfverskott Ar <strong>1879</strong> af 151 <strong>om</strong> 53,206,11 reg.-tons<br />
och antalet norska fartyg:<br />
år <strong>1879</strong> 251 <strong>om</strong> 65,561,53 reg.-tons<br />
» 1878 229 50,305,99 » således<br />
ett öfverskott Ar <strong>1879</strong> af 22 <strong>om</strong> 15,255,54 reg.-tons<br />
eller antalet svenska och norska fartyg sammanräknadt:<br />
år <strong>1879</strong> 611 <strong>om</strong> 153,144,99 reg.-tons<br />
» 1878 438 P 84,68 3,3 4 » följaktligen<br />
en tillökniug år <strong>1879</strong> af 173 fartyg och 68,461,65 reg.-tons.
292<br />
Grunden till derma ansenliga tillokning torde mest vara att söka i den<br />
först med innevarande ars början ikraft trädda tullförhöjning, s<strong>om</strong> hufvudsakugen<br />
föranledde en ovanligt stor import af spanmal frail Ryssland och petroleum<br />
frail Nordamerika, i hvilken de Förenade rikenas handelsflottor starkt delt<strong>og</strong>e.<br />
— Den svenska sjöfarten härstädes utgjordes mest af angbatsfart, hvilken,<br />
jemförd med det foregående alias, till drägtigheten nästan tredubblades. Silunda<br />
besöktes distriktet, hvarje resa räknad s<strong>om</strong> ett fartyg:<br />
år <strong>1879</strong> af 288 svenska ångfartyg <strong>om</strong> 77,989,77 reg.-tons, mot<br />
» 1878 » 123 » » 26,461,52<br />
Af förstnämda 288 angfartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
Fran Sverige. Fran utr. orter. Summa.<br />
Till Stettin 8 173 181<br />
» Colberg _______ 1 1<br />
» Stralsund 1 4 5<br />
» Swinemünde 71 5 76<br />
» Wolgast 5 20 25<br />
Summa 86 202 288 ingfartyg.<br />
Samtliga till Stettin ank<strong>om</strong>na 181 angfartyg innehade last, äfvenledes de<br />
till vice-konsulaten med undantag af 6 stycken.<br />
Af de Fran utrikes orter ank<strong>om</strong>na, voro 186 angare lastade med spanmål<br />
fran de ryska ÖstersjOhamnarne, nemligen:<br />
Till Stettin. Till vicekonsulaten. Summa.<br />
från Libau 43 10 53<br />
» Riga ______________ 47 11 • 58<br />
• Reval 27 1 28<br />
» Kronstadt 37 6 43<br />
D Petersburg 4 4<br />
Summa 158 28 186 ångfartyg.<br />
Fran Stettin afgingo 26 svenska angfartyg till Sverige och 155 till utrikes<br />
orter, s:a 181, af hvilka 14 intagit last till Sverige och 48 till utrikes<br />
orter. — Ofvannämda 288 resor verkställdes af 64 särskilda angfartyg <strong>om</strong> samrnanlagdt<br />
18,745,31 reg.-tons, hvaraf ett gjorde 27 resor, ett 26, ett 25, ett<br />
13, ett 12, ett 11, två 9, tre 8, ett 7, ett 6, sex 5, sex 4, sex 3, fjorton<br />
2 och nitton hvardera 1 resa.<br />
Den norska angbitsfarten på distriktet under sistlidet fir tillväxte äfven i<br />
följd af spanmalsimporten, fastän ej till den grad s<strong>om</strong> den svenska.<br />
Salunda ank<strong>om</strong>mo till distriktet :<br />
ar <strong>1879</strong> 70 norska ångfartyg <strong>om</strong> 18,305,12 reg.-tons<br />
mot 1878 57 » » 12,888,82<br />
Förutnämda 70 angbatsresor utfördes af 32 olika ångfartyg med en sam-.<br />
manräknad drägtighet af 8,318,02 reg.-tons. Till Stettin allena ank<strong>om</strong>mo från<br />
Norge 37 och fran utrikes orter 30 norska angfartyg, tillsammans 67, af hvilka<br />
66 innehade last; härifran afgingo till Norge 6 och till utrikes orter 61, summa<br />
67, hvaraf 2 innehade last till Norge och 38 till utrikes orter. Af ofvansagda<br />
70 resor utförde ett ångfartyg 10 resor, tre 5, tre 4, ett 3, sex 2 och aderton<br />
hvardera 1 resa.<br />
Hvad deltagandet af de Förenade rikenas fartyg i härvarande import och<br />
export betraffar, så framgår af konsulatets anteckningar följande.
293<br />
Importen från Sverige till Stettin med 26 sven,ska fartyg <strong>om</strong> 2,402,17<br />
reg.-tons, har utgjorts af 23,343 centner kalk och granitsten, 14,400 ctr. jern,<br />
'7,375 ctr. hafre, 4,000 ctr. svafvelkis, 50 standard brader samt styckegods.<br />
Fran Sverige ank<strong>om</strong>mo till Swinemünde med 73 svenska fartyg <strong>om</strong> 13,991<br />
reg.-tons, af hvilka 70 von &Tare, 393,900 centner granit- och gatsten; dessut<strong>om</strong><br />
anlande derstades 1 svensk angbat med 4,700 ctr. svensk hafre. Till<br />
Wolgast infördes med 4 svenska fartyg 12,500 ctr. svensk granit. Den inseg-<br />
_lade bruttofrakten utgjorde sammanraknadt harför 118,153 riksmark.<br />
Exporten till Sverige från Stettin med 27 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,374,85<br />
reg.-ton har bestått af 21,900 ctr. socker, 19,750 ctr. n.ijöl, 1,720 ctr. potatis,<br />
2,360 st. balloner syror, 750 ctr. salt och 26,425 ctr. styckegods. - Till<br />
Sverige utfördes vidare från Wolgast med 6 svenska ångfartyg <strong>om</strong> 1,071,07<br />
reg.-tons 30,700 ctr. mjöl och frail Stralsund med 1 svenskt fartyg 1,200 ctr.<br />
,mjöl. Bruttofrakten var stipulerad till 60,685 riksmark.<br />
I importen från Norge till Stettin delt<strong>og</strong>o 66 norska fartyg <strong>om</strong> 11,064,41<br />
reg.-tons; deraf anlande hit 45 fartyg med 53,376 t:r norsk sill, 7 med 33,690<br />
ctr. svafvelkis, 5 med 15,673 ctr. feltspat och 9 med 43,110 ctr. div. gods.<br />
Vidare importerades fran Norge:<br />
till Colberg med 5 norska fartyg 3,495 tunnor sill<br />
• Rtigenwalde 6 » 2,868 »<br />
» Stralsund _____ » 3 » 1,200 »<br />
• Swinemünde )) » 1,658 » »<br />
Wolgast » 2 » » 1,615 » »<br />
Den förtjenta bruttofrakten utgjorde 152,063 rink.<br />
Exporten till Norge med 6 norska fartyg <strong>om</strong> 547,06 reg.-tons frail Stettin<br />
har bestått af 7,836 ctr. korn, 1,728 ctr. rag och 2,500 ctr. div. gods.<br />
Vidare exporterades till Norge med norska fartyg fran Wolgast 3,576 ctr. mjöl<br />
och frail Stralsund 100 scheffel frukt. - Bruttofrakten var 5,952 rink.<br />
I importen från utrikes orter till Stettin delt<strong>og</strong>o 204 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
59,078,05 reg.-tons; derutaf ank<strong>om</strong>mo 158 ångfartyg lastade med spanmål fran<br />
Ryssland, af hvilka 142 innehade rag, 5 hafre och 11 blandsad. Desamme utlossade<br />
i harvarande hamn 1,523,540 centner rag, 105,208 ctr. hafre och 6,450<br />
ctr. linfrö. Dessut<strong>om</strong> intraffade 13 svenska ångfartyg med 20,530 t:r sill från<br />
Norge, 8 svenska fartyg med 16,672 fat petroleum, 9 med 910 laster brader,<br />
3 med 1,690 tong kol och 13 med cirka 30,000 ctr. styckegods. Derjemte<br />
anlande från Ryssland till Wolgast 19 svenska ångare med 164,770 ctr. rag<br />
och till Swinemünde 5 med 39,700 centner rag samt 1 fartyg med 300 tons<br />
kokes och kol, till Stralsund 4 ångare med 35,210 ctr. rysk rag och 5 fartyg<br />
med 1,035 tons kol in. m., till Colberg 6 fartyg med 1,250 tons kol och kokes<br />
etc. Den förtjenta bruttofrakten var 924,745 rink.<br />
Exporten till utrikes orter frail Stettin med 57 svenska fartyg <strong>om</strong>13,340,42<br />
reg.-tons har utgjorts af endast 16,380 ctr. hvete och zink till HAvre, 13,000<br />
ctr. gods till Leith, 4,000 ctr. korn till Löwen, 2,800 ctr. potatis till London<br />
och 8,500 ctr. gods till Köpenhamn. Da vår utförsel till de ryska Ostersjöhamnarne<br />
al., med undantag af de reguliera angarnes, obetydlig, så returnerade<br />
de fiesta svenska Angbåtar dit t<strong>om</strong>ma; nagra af dem medförde följande<br />
partier, s<strong>om</strong> dock mera torde kunna anses s<strong>om</strong> barlast, nemligen: 130,720 ctr.<br />
kalk- och gipssten, 9,500 ctr. krita och lera, 8,000 ctr. cement, 12,000 ctr.<br />
styckegods och 686,000 stycken murtegel. Bruttofrakten uppgick till 99,374<br />
riksmark.
294<br />
I importen frail utrikes orter till Stettin delt<strong>og</strong>o 118 norska fartyg <strong>om</strong><br />
40,126,43 reg.-tons; af dessa ank<strong>om</strong>mo frail Nordamerika 48 fartyg med<br />
137,767 fat petroleum, 5 med 17,717 fat bartz och 5 med styckegods, och<br />
frail Ryssland 34 fartyg, hvaraf 27 voro angare, med 245,039 ctr. rag och<br />
hafre samt från Skottland 10 fartyg med 6,750 t:r sill. Till Swinemünde infördes<br />
med 16 norska fartyg fall England 4,247 tons kokes, 1,042 tons kol<br />
och från Rysland 9,000 ctr rag samt fran Amerika 4,263 fat petroleum. Till<br />
Stralsund importerades med 20 norska fartyg 4,541 tons kol och 6,500 fat<br />
petroleum. I Wolgast lossade 3 norska fartyg 37 1/ 2 keel kol o. s. v. Bruttofrakten<br />
belöpte sig till 1,241,474 riksmark.<br />
Exporten till utrikes orter frail Stettin med 105 norska fartyg <strong>om</strong> 26,208,8 7<br />
reg.-tons, har bestått af 27,240 ctr. sid, 23,700 ctr. potatis, 76,700 ctr. kalkoch<br />
gipssten, 1,250 t:r cement, 716,200 st. murtegel och 63,100 ctr. styckegods;<br />
6 norska fartyg afgingo lastade med furu- och 7 med ektimmer, dessut<strong>om</strong><br />
medt<strong>og</strong>o de till Amerika återvändande norska fartyg 39,316 t<strong>om</strong>ma petroleumfat,<br />
500 ctr. zink, 850 ctr. lumpor, 130 fat soda och och 105 fat<br />
fruktsaft. Bruttofrakten var härifrån stipulerad till 217,595 rink.<br />
De på distriktet förtjenta och stipulerade bruttofrakter utgjorde således:<br />
ar <strong>1879</strong>. år 1878.<br />
för svenska fartyg 1,202,957 rmk. 555,455 rmk.<br />
norska 1,616,084 » 1,430,400 ))<br />
tillsamnaans 2,819,041 rink. 1,985,855 rik.<br />
eller h, parikurs 112,50 = 2,505,814 kr. 1,765,204 kr.<br />
ants& för dr <strong>1879</strong> ett öfverskott af 740,610 kronor.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på hamnarne vid vicekonsuls-stationerna m<strong>om</strong><br />
distriktet år <strong>1879</strong> var, jemförd med den mig af provinsens tulldirektör uppgifna<br />
dervarande totala:<br />
Colberg<br />
Greifswald<br />
Riigenwalde<br />
Stolpmiinde<br />
Stralsund<br />
Swinemiinde<br />
Wolgast<br />
Svenska Norska Totala sjöfarten 1<br />
fartyg. reg.-tons. fartyg. reg.-tons. fartyg. reg.-tous.<br />
7 1,127.13 8 799.18 329 17,745<br />
262.84 1 163.82 129 9,195<br />
6 283.03 317 9,278<br />
2 196.85 1 56.75 252 14,120<br />
10 2,148.65 23 4,436.28 527 47,958<br />
314 77,515.91 205 58,855.92 3,859 909,273<br />
27 6,613.27 7 966.55 362 29,779<br />
Enligt från vicekonsuln i Swinemünde inhemtad upplysning hafva bland<br />
derstädes sistlidet år anlände fartyg följande antal i dervarande hamn lossat<br />
sin last:<br />
deribland befunnos:<br />
276 angfartyg ...... <strong>om</strong> 149,683 reg.-tons<br />
31 segelfartyg 7,245 »<br />
Summa 307 fartyg <strong>om</strong> 156,928 reg.-tons,<br />
81 svenska fartyg <strong>om</strong> 15,596 reg.-tons<br />
18 norska ...... ...... 6,317
295<br />
Af de fartyg, s<strong>om</strong> sistlidet ar besökte Stettin, hade de svenska 2,373 och<br />
de norska 1,831 mans besattning. Vid generalkonsulatet verkstalldes under<br />
arets lopp följande mönstringsexpeditioner, nemligen frail 28 sarskilda svenska<br />
fartyg:<br />
afmönstrade eller afskrifne 46 sjöman<br />
anmalde s<strong>om</strong> rymde 2 »<br />
pamönstrade 23 » 71 sjönaan<br />
och fain 46 olika norska fartg:<br />
afmOnstrade eller afskrifne 256 sjöman<br />
anmuld rymd 1 »<br />
pamönstrade 95 » 352 sjöman<br />
tillsammans 423 man,<br />
alltsa utgörande 157 man mer an under dr 1878.<br />
De mönstrade sjömannens nationalitet var:<br />
Med svenska fartyg Med norska fartyg<br />
afmönstrade. påmönstrade. afmönstrade. pamönstrade.<br />
Svenskar _________ 40 man 20 man 26 man 38 man<br />
- .T orrna an 3 » 1 » 107 » 42 »<br />
Danskar 2 » - » 3 » 3 »<br />
Finnar — D 1 » 8 » 5 »<br />
Tyskar 2 » 1 D 4 » 5 »<br />
Div. landsman ___ 1 » — D 9 D 2 »<br />
Summa 48 man, 23 man, 257 man, 95 man.<br />
Således hafva i det hela afniönstrat 305 man, men pamönstrat endast 118.<br />
Orsaken till denna skillnad torde val vara den, att många sjöman taga hyra<br />
for öfverfarten frail Amerika till Europa i afsigt att hemresa, och att befalhafvarne<br />
ofta i deras stalle lata hitsanda i hemorten mönstradt manskap eller<br />
k<strong>om</strong>plettera detsamma vid passerandet af Köpenhamn eller Helsingor, der battre<br />
tillgang pa sjöman finnes. I hyra med segelfartyg betaltes harstades i medeltal<br />
för matros 36 kr. och lattmatros 32 kr. per månad. — Enligt skeppares<br />
anmalan, hafva 1 svensk eldare och 1 norsk timmerman fallit öfver bord och<br />
drunknat, den förre i harvarande hamn, den senare under resa i Atlanten.<br />
sjukhus harstades hafva 4 svenskar och 5 norrman enligt anmalan vant upptagne,<br />
af hvilka 1 svensk aflidit och de öfriga tillfrisknat. Antalet nödstallde och<br />
hemsande, s<strong>om</strong> atnjutit understöd af generalkonsulatet, utgjorde:<br />
ar <strong>1879</strong> ar 1878<br />
svenska undersåtar 17 personer. 21 personer.<br />
norska ______ 9 10<br />
Två Svenska och fyra norska fartyg hafva hartades vexlat befalhafvare.<br />
Ett svenskt fartyg, skonerten »Carl» <strong>om</strong> 56 reg.-tons hemmahörande i Carlskrona,<br />
patraffades drifvande på sin tralast utan manskap vid Arkona och inbragtes<br />
vrak till Swinemünde, der den till betackande af bergnings<strong>om</strong>kostnaden<br />
försaldes.<br />
Efter aflidna svenska och norska sjömän, hvilka fant med tyska fartyg,<br />
hafva gen<strong>om</strong> generalkonsulatets forsorg 450 kr. 70 öre utbekonamits och hemsandts.<br />
Den utväg, s<strong>om</strong> är sjömän lemnad att genona sjömansanvisningar hem-<br />
Banda besparingar å förtjent hyra, b'egagnas har leke id den orsak, att de mer-
296<br />
.indels hellre personligen hemsanda eller vid hernresa medtaga sin tillgodohafvande<br />
hyresförtjenst.<br />
Enligt dagboksanteckningarne ingingo under årets lopp 257 bref och postförsändelser<br />
samt expedierades 336 skrifvelser och 89 paketer samt korsband<br />
i embetsväg.<br />
Antalet bref, s<strong>om</strong> under årets lopp ank<strong>om</strong>mit till generalkonsulatet och<br />
blifvit befordrade till svenska och norska sjöfarande, utgjorde i det närmaste<br />
2,300 st., af hvilka endast 9 voro rek<strong>om</strong>menderade ; deremot afsandes 45 st.<br />
under inskrifning och vardeuppgift. Jemlikt den nu här utk<strong>om</strong>na listan öfver<br />
provinserna P<strong>om</strong>merns och Preussens handelsflotta, inköptes under sistlidet år<br />
i Carnin från Sverige 1 b<strong>og</strong>serångbåt <strong>om</strong> 5 reg.-tons samt såldes i Colberg<br />
till Sverige 1 galeas <strong>om</strong> 56 tons och i Wolgast till Norge 1 barkskepp <strong>om</strong><br />
895 tons.<br />
Berndlde provinsers rederier <strong>om</strong>fattade den 1 januari 1880 1,510 fartyg<br />
<strong>om</strong> 277,260 tons, af hvilka 853 voro segelfartyg, 456 kustfarare, 56 sjögående<br />
Angare och 145 b<strong>og</strong>serångbåtar. Deraf egde Stettin 107 segelfartyg, 3 kustfarare,<br />
34 sjögående ångare och 51 b<strong>og</strong>serångbåtar. Af ofvanförda 56 sjögående<br />
ångare tillhörde Stettin 34, Danzig 8, Elbing och Königsberg hvardera<br />
3, Rügenwalde och Wolgast hvardera 2, samt Colberg, Pillau, Stralsund och<br />
Swinemünde livardera 1.<br />
Skeppsbyggeriet, s<strong>om</strong> i senare dr nästan alldeles hvilat, tycks numera hvad<br />
Angfartyg angår taga en raskare fart. Stilunda aro vid Stettins 3 mekaniska<br />
verkstader för närvarande ut<strong>om</strong> reparationer icke mindre an 15 fingfartyg under<br />
nybyggnad; deraf 6 för harvarande, 6 för rysk, 1 för Rügenwaldes, 1 for<br />
becks och 1 för Bremens rakning, hvilket sistnamda är bestamdt för fart a<br />
Jeniseifloden. A vårt förnamsta varf »Vulcan» byggas, ut<strong>om</strong> de af Ryssland<br />
bestallda stålångarne, 3 pansarkorvetter för tyska örl<strong>og</strong>sflottan jemte en mangd<br />
lok<strong>om</strong>otiv och maskiner. Derjemte är för Stettins räkning bestald i Elbing 1,<br />
Rostock 1 och i Glasgow 1 Angare, hvilken sistnamde med en dragtighet af<br />
2,700 tons ar bestamd fur regulier fart mellan Stettin och Amerika.<br />
Stettins ångbå'tsflotta, bestående af 85 ångfartyg <strong>om</strong> 11,034 tons, ökar således<br />
gen<strong>om</strong> nybyggnad sin dragtighet med 5,900 reg.-tous. Endast 6 mindre<br />
segelfartyg äro på stapeln vid skeppsvarfven i Anklam, Seedorf, Ueckermünde<br />
och Ziegenort.<br />
Af sjögtiende fartyg besöktes Stettin sistlidet år, s<strong>om</strong> följer:<br />
1,480 ångare <strong>om</strong> 507,450 reg.-tons<br />
1,645 segelfartyg » 167,815<br />
S:a 3,125 fartyg <strong>om</strong> 675,265 reg.-tons,<br />
utvisande jemfördt med det föregående årets sjöfart, en tillökning af 348 fartyg<br />
och 132,545 reg.-tons och detta oaktadt att sjöfarten öppnades bärstades<br />
för ångare först den 27 och fr segelfartyg den 28 mars. Ordnade efter nationaliteten<br />
befunno sig bland de sjögående fartygen: 1,814 tyska, 589 engelska,<br />
231 danska, 205 svenska, 175 norska, 56 hollandska, 44 ryska, 9 franska, 1<br />
amerikanskt och 1 österrikiskt.<br />
Hvad sarskildt vår betydliga kainnfregvens angår, så ank<strong>om</strong>mo derjemte:<br />
1,074 kustfararefartyg ...... <strong>om</strong> 26,175 reg.-tons<br />
10,406 flodsegelfarkoster ... .. 706,237 och öfver<br />
7,000 flodångfartyg » 176,700
297<br />
Harvid torde anmarkas, att hvarken de vår barna gen<strong>om</strong>gående 2,249 flodegelfartyg<br />
<strong>om</strong> 169,762 reg.-tons eller antalet ingslupar och mindre ångbåtar,<br />
s<strong>om</strong> förmedla den ansenliga passageraretrafiken mellan Stettin och de vid floden<br />
närmast belagna orterna, äro harofvan inberaknade.<br />
Det förgångna årets sjöfart var för rederierna i allmanhet något gynsammare<br />
an Ar 1878. Om ock frakterna annu alltjemt förblefvo tryckta, så har<br />
dock handeln förnamligast gonna den stora spanmålsimporten och potatisexporten<br />
erfarit en betydlig tillväxt, hvarigen<strong>om</strong> också en mangd fartyg erhöllo<br />
fraktsysselsattning.<br />
Tysklands varu<strong>om</strong>sättning med utlandet under år <strong>1879</strong>.<br />
Till följd af det nyinförda skydstüllsystemet, torde en återblick på tyska<br />
Iandelsstatistiken vara af sarskildt intresse, isynnerhet hvad de beslutade tullförandringarnes<br />
inverkan på varuutbytet under årets lopp angår. I allmanhet<br />
har, sås<strong>om</strong> man kunde förutse, ett betydligt införselöfverskott egt rum af alla<br />
de artiklar, ltvilka blifvit belagda med en högre eller ny tull. Men då tullförhöjningarne<br />
för enskilda artiklar tradt i kraft vid olika tidpuukter och för<br />
,ett stort antal först med den 1 sistlidne januari, har dessas inflytande, si vidt<br />
.det kan för år <strong>1879</strong> konstateras, gjort sig markbart på mycket olika slitt. Vid<br />
,de s. k. finansartiklarne, å hvilka de nya högre tullsatserna infördes redan i<br />
mediet af året, faller införselöfverskottet uteslutande på det första halfåret;<br />
under andra halfåret föjde derpå en minskning, s<strong>om</strong> dock "last= öfverhufvudtaget<br />
joke på hingt när har utjemnat det höga öfverskottet. För de fiesta af<br />
.dessa artiklar visade sig alltså vid årsslutet en ansenligt förökad införsel, s<strong>om</strong><br />
följande framstallning visar:<br />
år <strong>1879</strong> fir 1878 år <strong>1879</strong> ett plus af<br />
centner. centner. centner. i procent.<br />
Vin på fat 1,874,641 999,905 877,736 87<br />
)) på buteljer _ 161,146 127,990 33,156 18<br />
Kaffe...... 2,251,886 1,987,279 264,607 13<br />
Peppar 78,839 59,253 19,586 33<br />
Flask etc. 800,985 632,235 168,750 27<br />
Ris 1,407,333 1,113,047 294,286 26<br />
Tobaksblad ______ 1,494,218 1,294,225 199,193 15<br />
The 48,561 30,881 17,680 56<br />
Om 1878 års införsel kan anses sås<strong>om</strong> motsvarande landets behof, så måste<br />
af dessa artiklar hafva befunnits i tyska tull<strong>om</strong>rådet den 1 januari 1880<br />
betydligt större redan förtullade förråd än den 1 januari <strong>1879</strong>. Öfverskottets<br />
relativa storlek, hvilken handeln såväl s<strong>om</strong> rikets finanspolitik måste taga i betraktande,<br />
framgår af de bif<strong>og</strong>ade procenttalen.<br />
Efter skydstullens införande å jern, är importen och exporten af derma<br />
vara utaf framstående intresse. Af det sistlidna årets handelsstatistik framgår<br />
silunda, <strong>om</strong> man jemför in- och utförseln, att vid alla artiklar utförseln ar betydligt<br />
större an införseln. Under det den förra jerntullen egde bestånd, fanns<br />
alltid en mangd artiklar, af hvilka införseln icke ovasentligt öfversteg utförseln.<br />
Under tullfrihetstiden från den 1 januari 1877 till slutet af maj resp.<br />
mediet af juli förlidet år hade detta förhållande andrat sig i den riktning, att<br />
•antalet af dessa artiklar aft<strong>og</strong> och öfverallt, der annu„importen öfversköt exporten,<br />
detta öfverskott bestandigt förminskades. Till slutet af år <strong>1879</strong> hat<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjbfart. 20
Jernmalmer Ctr.<br />
Tackjern<br />
Jernskrot, gammalt<br />
Jern, smidt och valsadt<br />
Jernviigsskenor<br />
Hörn- och vinkeljern<br />
Jernbleck och plattor<br />
Jern- och ståltråd<br />
Hjulringjern och pl<strong>og</strong>billar<br />
Grofsmidda jerndelar<br />
Jern- ach stålvaror, grofva<br />
Jernrör, smidda<br />
Jern- och stålvaror, fine<br />
Synålar<br />
Gevii.r, alla slags<br />
Lok<strong>om</strong>otiver<br />
Ingpannor<br />
Maskiner<br />
Rekapitulation.<br />
Skrot- och tackjern Ctr.<br />
Materialjern och grofva yam-- o<br />
Maskiner, alla slag<br />
0<br />
298<br />
denna utveckling fortgattt sa langt, att införseln tradt tillbaka för utförseln via<br />
alla hufvudartiklar, s<strong>om</strong> statistiken upptager, saval af ramaterialier, jernmalmer<br />
s<strong>om</strong> af alla olika slag halffabrikat af tackjern anda upp till de finaste fardiga jernvaror<br />
och maskiner, öfverallt sander Tyskland langt niera till utlandet an det<br />
mottager derifran. Detta faktum at- så mycket mera beaktansvardt s<strong>om</strong> det<br />
förestaende aterinförandet af tullen frail ruedlet af aret framkallade en betydligt<br />
vaxande import. Utaf enskilda specialiteter, s<strong>om</strong> handelsstatistiken leke siirskildt<br />
uppför, ma väl Harm införseln vara större an utförseln, men i dessa fall<br />
handlar det just <strong>om</strong> artiklar, s<strong>om</strong> Tyskland -maste importera från utlandet -<br />
sås<strong>om</strong> t. ex. af svensk produkt. Afsedt harifran, har den tyska jernindustrien<br />
just det ar, under hvilket densammas idkare anstrangde alla sina krafter till<br />
förklarande af skydstullens nödvandighet, för att de till och med pa den inhemska<br />
marknaden icke skulle duka under för den utlanclska konkurrensen, visat<br />
sig pa sjelfva de neutrala marknaderna konkurrensdugligare an nagonsin förut..<br />
Det torde vara anmarkningsvardt att utförseln vid past= alla artiklar stigit<br />
till mer an det dubbla, ja i manga fall langt utöfver anda till det åtta- och<br />
tiofaldiga sås<strong>om</strong> t. ex. för jernvagsskenor och lok<strong>om</strong>otiv, alit under det sistlidna,<br />
arets lopp.<br />
Talen för de enskilda artiklarne framgå ur följande sammanstallning:<br />
Införsel.<br />
5,910,865<br />
7,491,242<br />
450,722<br />
563,040<br />
294,919<br />
136,047<br />
308,859<br />
80,840<br />
32,495<br />
6,814<br />
529,814<br />
71,717<br />
10,412<br />
142<br />
965<br />
13,088<br />
12,917<br />
708,415<br />
7,941,964<br />
2,024,545<br />
734,420<br />
Under år <strong>1879</strong>. Under år 1878.<br />
Utförsel.<br />
Utförselöfverskott.<br />
Införsel. Utförsel.<br />
20,891,321 14,980,266<br />
7,873,953 382,714 9,159,826 7,534,024<br />
788,374 337,652 533,429 793,664<br />
2,692,917 2,129,877 589,990 2,375,824<br />
3,284,194 2,989,275 901,394 4,144,233<br />
330,515 194,468 144,529 140,186<br />
698,445 .389,586 393,779 202,081<br />
1,534,214 1,453,374 80,886 1,132,889<br />
116,002 83,507 65,783 157,604<br />
14,437<br />
2,385,365<br />
7,623<br />
1,855,551<br />
791,819 2,491,264<br />
147,154 75,437 103,926 172,678<br />
28,022 17,610 10,037 36,525<br />
6,102 5,960 101 5,563<br />
5,732 4,767 1,684 9,148<br />
120,055 106,967 59,631 241,836<br />
30,502 17,585 21,159 33,967<br />
1,141,270 432,855 822,529 1,248.999<br />
8,662,327 720,363 9,693,255 8,327,688<br />
11,188,806 9,164,261 3,072,106 11,316,759<br />
1,291,827 557,407 903,322 1,524,794<br />
Alltsa bekraftas af handelsstatistiken det faktum, att förbattringen i jernindustriaffarerne<br />
i Tyskland liks<strong>om</strong> i andra lander förnamligast framkallats gen<strong>om</strong><br />
en lifligare sysselsattning för utlandet. Salunda uppgick t. ex.. exporten<br />
af materialjern af alla slag och grofva jernvaror under de första 4 må,naderne<br />
af år <strong>1879</strong> till 3,207,285 centner, de följande fyra månaderna till 3,538,389<br />
ctr. och de sista fyra månaderne, då den lifligaste efterfrågan från utlandet intraffade,<br />
till 4,443,132 ctr. Af de enskilda jernsortern a torde isynnerhet fram.
299<br />
jernvagsskenor, af hvilka i angifna tidrymder utfördes 1,037,491 ctr.,<br />
883,758 ctr. och 1,352,945 ctr. samt af stangjern 698,184 ctr., 821,870 ctr.<br />
och 1,172,863 ctr. Exportens stigande har i verkligheten vant Knnu större<br />
än s<strong>om</strong> af dessa tal framgår, ty statistikeu för de båda första tidrymderna innehåller<br />
delvis transitorörelsen; under det att i den 'sista tidrymden efter tullens<br />
återinförande endast exporten af tyskt fabrikat blifvit upptagen s<strong>om</strong> utförsel.<br />
För hela året <strong>1879</strong> uppgifver statistiken för skrot- och tackjern för första,<br />
gången en öfvervigt, nemligen af 720,363 ctr. För materialjern och grofva jernvaror<br />
utgir utförseln mer än det femfaldiga af införseln. Om man reducerar<br />
de olika fabrikaten efter taekjern, si representerar allenast öfverskottet af utförseln<br />
öfver införseln en qvantitet af ungefär 14 millioner centner tackjern, d:<br />
v. s. nästan en tredjedel af den tyska tackjernstillverkningen, s<strong>om</strong> år 1878 utgjorde<br />
circa 43 millioner centner; för hela utförseln af tyskt jern torde denna<br />
qvantitet val kunna uppskattas till 18 4 20 millioner eller mera an V, af den<br />
tyska produktionen.<br />
'bland de artiklar, för hvilka den nya tullen trådt i kraft först med detta<br />
års början, står främst spanindl. Statistiken erbjuder härför följande data :<br />
<strong>1879</strong>. Öfverskott af införseln.<br />
Införsel. Utförsel. <strong>1879</strong>. 1878.<br />
Hvete ctr. 18,482,402 12,093,799 6,388,603 5,235,563<br />
Rig ...... 29,591,461 2,960,553 26,630,908 15,043,746<br />
Korn ... 6,441,146 5,178,506 1,262,640 3,431,568<br />
Hafre..... 6,420,739 2,261,350 4,159,389 3,177,927<br />
Majs ...... _ ..... 4,083,808 314,406 3,769,402 1,909,122<br />
Då äfven transitorörelsen till en del ingår i talen för in- såväl s<strong>om</strong> utförseln,<br />
så kan man till jemförelse af åren 1878 och <strong>1879</strong> endast begagna<br />
förselns öfverskott öfver utförseln. Detta införselöfverskott har nu erfarit den.<br />
mest påfallande stegring hos rag, från <strong>om</strong>kring 15 millioner ctr. till 26 112 millioner<br />
ctr., alltså, en tillökning med 76 procent. Den dernäst största tillväxt<br />
uppvisar majs, s<strong>om</strong> väl iföljd af de höga potatispriserna detta år importerats i<br />
större qvantiteter för brännerierna an vanligt. Hvete och hafre hafva erfarit<br />
en tillvaxt af ungeffir 1 million centner; korn visar deremot ett betydligt aftagande<br />
införselöfverskott, s<strong>om</strong> endast kan förklaras gen<strong>om</strong> en minskad införsel,<br />
då båda Arens utförsel uppnått nastan samma höjd.<br />
För de industriprodukter, s<strong>om</strong> den 1 sistlidne januari ålades högre tull,<br />
har öfverhufvudtaget en stark höjning i införseln egt rum och detta isynn.erhet<br />
af glas till det tiofaldiga samt af enskilda textil-artiklar till 30 50 procent<br />
af 1878 års införsel. — I det hela bekräftar den nu föreliggande statistiken den<br />
åsigt, att ännu en längre tid måste förflyta innan skyddstullens verkan på priserna<br />
kan angifvas; ty den tyska marknaden maste nästan öfverallt först förbruka<br />
eller afsätta sina stora lager.<br />
F. L. P. Ivers.
300<br />
Ryska riket.<br />
S:t Petersburg den 31 december <strong>1879</strong>.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till S<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart pa konsulsdistriktet ar <strong>1879</strong> framgår af följande<br />
öfversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last från Sverige<br />
0<br />
,»<br />
»<br />
»<br />
» . i barlast » »<br />
0 med last » utrikes ort<br />
»<br />
Fran<br />
0<br />
.»<br />
» i barlast » » ))<br />
afgingo med last till Sverige<br />
» 0<br />
» i barlast » »<br />
» 0<br />
» med last » utrikes ort<br />
0 A<br />
» i barlast » 0 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo med last frail Norge<br />
» »<br />
» i barlast » 0<br />
» »<br />
0 med last 0 utrikes ort<br />
0 »<br />
» i barlast » » »<br />
Fran » afgingo med last till Norge<br />
O<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
i barlast 0 »<br />
med last » utrikes ort<br />
» » 0 i barlast » » i<br />
54 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,652 tons,<br />
128 » » » 31,165 0<br />
158 » » » 40,387 »<br />
84 » » » 26,550 »<br />
179 » » » 34,310 »<br />
6 » » » 1,284 »<br />
227 » ,») 67,438 »<br />
12 0 » » 3,722 »<br />
36 norska 1) 3,759 0<br />
15 » » 2,832 »<br />
332 » » » 96,501 »<br />
25 0 » 7,406<br />
79 » » » 10,734 »<br />
8 » i i 4,447 »<br />
257 0 i i 68,617<br />
62 » » » 26,039 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 580 <strong>om</strong> 149,299<br />
tons, hvaraf 212 svenska <strong>om</strong> 49,039 tons °ch. 368 norska <strong>om</strong> 100,260 tous<br />
S:t Petersburg och Kronstadt 185 svenska <strong>om</strong> 42,362 tons och 262 norgka<br />
<strong>om</strong> 72,471 tons; till Narva 5 svenska <strong>om</strong> 1,097 tons och 25 norska <strong>om</strong><br />
5,021 tons; till Reval 21 svenska <strong>om</strong> 5,189 tons och 70 norska <strong>om</strong> 18,950<br />
tons; till Baltischport 1 svenskt <strong>om</strong> 391 tons och 11 norska <strong>om</strong> 3,818 tons).<br />
Antalet med last afga.ngna fartyg utgjorde 742 <strong>om</strong> 181,099 tons, hvaraf<br />
406 svenska <strong>om</strong> 101,748 tons och 336 norska <strong>om</strong> 79,351 tons (från S:t Petersburg<br />
och Kronstadt 269 svenska <strong>om</strong> 65,451 tons och 239 norska <strong>om</strong><br />
58,808 tons; från Narva 5 svenska <strong>om</strong> 840 tons oeh 33 norska <strong>om</strong> 7,374<br />
tons; från Reval 131 svenska <strong>om</strong> 35,066 tons och 59 norska <strong>om</strong> 11,214 tons ;<br />
från Baltischport. 1 svenskt <strong>om</strong> 391 tons och 5 norska <strong>om</strong> 1,955 tons).<br />
De af till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg intjenta bruttofrakter uppga till N.jande<br />
belopp:<br />
för svenska fartyg s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till:<br />
S:t Petersburg och Kronstadt frail Sverige ____ rub. 37,800<br />
» Norge 4,200<br />
» utrikes orter » 196,000 rub. 238,000<br />
Narva » Norge 540<br />
• utrikes orter » 19,420 » 19,960<br />
Reval » Sverige » 275<br />
utrikes orter » 55,600 )) 55,875<br />
Baltischport » » »-------------- » 5,000<br />
rub. 318,835<br />
IL 180 % kurs kr. 573,900
301<br />
för svenska fartyg, s<strong>om</strong> afgatt fran :<br />
S:t Petersburg och Kronstadt till Sverige __ __ _ kr. 233,000<br />
D D Norge D 40,000 kr. 273,000<br />
Reval » Sverige _______ » 135,885<br />
D Norge ___ ___ D 75,700 211,585<br />
Sammanlagda bruttofrakter af svenska fartyg kr. 1,058,485<br />
fir norska fartyg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till :<br />
S:t Petersburg och Kronstadt fran Norge rub. 6,600<br />
D Sverige D 400<br />
D utrikes orter D 610,000 rub. 617,000<br />
Narva D Norge ___ » 600<br />
utrikes orter 33,450 » 34,050<br />
Reval » Norge ___ » 9,185<br />
D utrikes orter » 378,500 D 387,685<br />
Baltischport » Norge ___ » 250<br />
utrikes orter D 66,000 » 66,250<br />
för norska fartyg, s<strong>om</strong> afgatt frail :<br />
rub. 1,104,985<br />
180 yo' kurs kr. 1,988,973<br />
S:t Petersburg och Kronstadt till Norge ___ kr. 107,000<br />
D D Sverige » 18,000<br />
Reval D Norge<br />
))) ) 35 7 :51 250 0 kr.<br />
D Sverige ______<br />
167,670<br />
Sammanlagda bruttofrakter af norska fartyg kr. 2,156,643<br />
Brutto-ink<strong>om</strong>sten af de Förenade rikenas fraktfart pa distriktet utgör salunda<br />
kr. 3,215,128 mot kr. 3,664,794 dr 1878.<br />
Till Kronstadt och S:t Petersburg ank<strong>om</strong>mo ar <strong>1879</strong> 2,791 fartyg af<br />
olika nationer eller 120 mer an ar 1878.<br />
Fran Sverige infördes till S:t Petersburg under loppet af ar <strong>1879</strong> följ<br />
ande varor :<br />
147,500 centner tackjern.<br />
11,000 stangjern.<br />
869 bundtar<br />
287 knippor<br />
3,126 centner rundjern.<br />
1,752 plat.<br />
832 bundtar »<br />
245 stycken<br />
316 centner stal.<br />
117 stiinger<br />
99 liidor<br />
178 colly maskindelar.<br />
556 D söm.<br />
16 D messing.<br />
50 styeken. axlar.<br />
10 » axlar och hjul.<br />
80 • D sparvagnshjul.
302<br />
60 stycken hjul.<br />
465 gasrör.<br />
63 lador granater och kulor med tillbehör.<br />
65 » tändstickor.<br />
1,688 stycken slipstenar.<br />
339 fat kopparvitriol.<br />
287 lador anchovis.<br />
142 brandsprutor.<br />
2,500 fat rödfärg.<br />
2,890 » krita.<br />
1,174,000 stycken eldfast tegel.<br />
20,450 fat cement.<br />
38 stycken pl<strong>og</strong>ar.<br />
Af norska produkter infördes till S:t Petersburg:<br />
11,540 tunnor sill.<br />
827 fat tran.<br />
78,540 kil. fàltspat.<br />
260 tons »<br />
150 » qvartz,<br />
till Nam:<br />
till Reval:<br />
till Baltischport:<br />
2,400 tunnor sill,<br />
18,500 tunnor sill och brisling,<br />
450 tunnor sill.<br />
Fran S:t Petersburg utfördes till Sverige ar <strong>1879</strong> med 284 fartyg hufvudsakligast<br />
följande varor:<br />
94,900 pud oljekakor mot 89,100 pud ar 1878.<br />
2,700 tschetw. linfrö » 11,800 tschetw. »<br />
290, 100 » rag » 289,100 » ))<br />
1,145 » hvete » P<br />
8,411 » hafre » - - P.<br />
221 siickar hvetemjöl __,_ » 3,754 säckar »<br />
97,500 kuhl ragmjöl ______ » 57,400 kuhl »<br />
875 » bohvetegryn D - »<br />
128,300 pud benmjöl » 90,348 pud »<br />
48,881 stycken bastmattor ...:_ » 49,700 stycken »<br />
Fran Reval till Sverige med 67 fartyg:<br />
142,660 tschetwert rag.<br />
Till Norge utfördes under samma tid 'frail S:t Petersburg med 118 fartyg:<br />
300 pud linblar mot ____. — dr 1878.<br />
1,278 P tagvirke ______ » 449 pud »<br />
227 » pottaska .. » 190 » »<br />
235, » tval »• 146 » »<br />
6,152 y) oljekakor » — — »<br />
7,320 » benmjöl • ______ » — »<br />
1,515 » mannagryn ...., » 746 pud »
303<br />
1,350 tschetw. linfrö mot 2,500 tschetw. dr 1878.<br />
163,500 » råg » 116,236 »<br />
3,500 » hafre<br />
1,600 » korn 5,150 »<br />
27,100 stycken bastmattor » 19,800 stycken<br />
Från Reval utfördes till Norge med 46 fartyg 112,672 tschetwert ritg.<br />
Enligt uppgifter öfver total-exporten af spannmål från S:t Petersburg och<br />
Reval skeppades år <strong>1879</strong>:<br />
8,950,000 tschetw. __ mot 5,300,000 år 1878 från S:t Petersburg,<br />
2,455,700 2,139,800 » )») Reval.<br />
Den berättelse öfver Rysslands utländska handel för dr 1878, s<strong>om</strong> numera<br />
på Finans-ministeriets föranstaltande finnes i tryck tillgänglig, visar hvilken<br />
oerhörd <strong>om</strong>sättning s<strong>om</strong> bemälda dr egde rum, öfverträffande alla förväntningar.<br />
Det sammanräknade beloppet af in- och utförseln öfver europeiska och<br />
asiatiska gränsen samt till och från Finland uppgick till joke mindre an<br />
1,248,326,530 rubel eller 365,860,000 rubel mer an år 1877, hvilket år<br />
redan da uppvisade den högsta siffra s<strong>om</strong> Rysslands exporthandel någonsin uppnått.<br />
Af det ofvan anförda varuvärdet faller på:<br />
Export:<br />
öfver europeiska, ______ __________________ rub. 596,544,441<br />
» asiatiska __________ _______________ 9,290,212<br />
till Finland 12,331,031<br />
samt guld och silfver till Europa 10,801,790<br />
» Asien 3,354,128<br />
import:<br />
öfver europeiska gränsen rub. 557,714,815<br />
asiatiska 28,104,756<br />
från Finland))9,762,621<br />
guld och silfver öfver europeiska gränsen 16,085,419<br />
» asiatiska ___________ 437,391<br />
Transitohandeln uppgick:<br />
öfver europeiska gränsen till rub. 1,653,456<br />
» asiatiska 2,246,476<br />
Detta resultat är så mycket anmärkningsvärdare, s<strong>om</strong> kriget mellan Ryssland<br />
och Turkiet år 1878 ännu fortfor, hvilken <strong>om</strong>ständighet nödvändigt måste<br />
utöfva ett inflytande på handeln i allmänhet. Sås<strong>om</strong> orsak till denna enorma<br />
handelsrörelse antages, hvad exporten vidk<strong>om</strong>mer, dels den fortfarande låga,<br />
kursen för ryska rubein, dels den dåliga spannmåls-skörden i utlandet, hvarigen<strong>om</strong><br />
Rysslands spannmålsutförsel befordrades. Ut<strong>om</strong>dess gåfvo dep olitiska förvecklingarne<br />
år 1878 anledning att frukta utbrottet af ett krig mellan Ryssland<br />
och England med åtföljande spärrning af de ryska hamnarne, hvarför utlandet<br />
skyndade sig att dessförinnan förse sig med sina behof af ryska produkter.<br />
Hvad den förökade importen vidk<strong>om</strong>mer, tillskrifves densamma den <strong>om</strong>ständighet<br />
att industrien i landet, s<strong>om</strong> under året 1877, till följd af krig och<br />
<strong>og</strong>ynnsamma kreditförhållanden, låg temligen nere, återvaknade till förnyad verk-<br />
.samhet och rönte behof af alla slags råprodukter, hvaraf införseln steg med<br />
laära 75 procent. En annan orsak till stegring at importen var den att in-
304<br />
förseln af utlandska produkter år 1877 till följd af guldtullens införande reducerades<br />
till det rajusta möjliga, men till följd häraf voro förråderna dr 1878<br />
upprymda och måste ersattas genona nya. Den stegrade importen medförde<br />
samma år för statskassan en tullink<strong>om</strong>st af 53,060,400 rubel i metall och,<br />
4,051,100 rubel i kredit-sedlar.<br />
De förnämsta export-artiklarne vara:<br />
Spannmål<br />
Slagtboskap<br />
för ett värde af rub.<br />
Kavfar<br />
Smör<br />
Sandsocker<br />
D<br />
Sacker, raffineradt<br />
Spiritus<br />
Tobak<br />
Ägg<br />
D P'<br />
Ben<br />
Hampa<br />
D<br />
Hampgarn<br />
Linfrö<br />
D<br />
Andra oljefrön<br />
Borst<br />
Oljekakor<br />
D<br />
Lader och hudar___<br />
Lin<br />
Linblår<br />
D<br />
Travaror _________ D<br />
Metaller, oarbetade<br />
Pelsverk<br />
Fjäder<br />
Talg<br />
Harts<br />
Lumpor<br />
Ull<br />
D D<br />
366,543,400<br />
16,893,180<br />
1,672,740<br />
1,548,560<br />
1,013,140<br />
323,388<br />
2,190,450<br />
980,950<br />
1,612,000<br />
2,132,000<br />
15,777,450<br />
1,769,900<br />
35,919,270<br />
8,814,770<br />
4,576,800<br />
1,312,600<br />
2,820,000<br />
56,519,400<br />
4,147,290<br />
30,454,093<br />
678,300<br />
1,123,760<br />
1,207,250<br />
3,347,300<br />
538,300<br />
616,260<br />
12,372,570<br />
1878 års import, för sig betraktad, upptager fyra hufvudafdelningar, näml.:<br />
Tullfria varor för ett värde af rub. 142,452,700<br />
Lifsmedel D 85,663,400<br />
Råmaterial och half-fabrikater 195,068,700<br />
Fabriks- och yrkesprodukter D 135,529,980<br />
Framstående äro af:<br />
tullfria varor:<br />
Grönsaker _____ ______ rub. 986,300<br />
Kalk och cement<br />
• 1,917,800<br />
Stenkol<br />
D 17,059,200<br />
Plantor och frön<br />
D 2,130,700<br />
B<strong>om</strong>ull<br />
D 67,893,500<br />
Lader, oarbetadt<br />
D 3,038,100<br />
Tegel<br />
D 711,500<br />
Åkerbruksredskap r<br />
D 3,641,500<br />
Böcker, kartor ach noter<br />
• 4,026,200<br />
Diverse<br />
• 41,047,700
305<br />
tullpligtiga varor :<br />
lifsmedel :<br />
Ris rub. 1,569,700<br />
Salt - D 6,346,800<br />
Grönsaker och frukter_ _ ....... D 9,094,900<br />
Ost D 791,400<br />
Fisk D 6,877,500<br />
The D 35,615,000<br />
Kaffe D 5,704,700<br />
Tobak D 4,984,700<br />
Dryckesvaror _ _ _ _ 10,119,100<br />
råmaterial och half-fabrikater:<br />
Lader, bearbetadt rub. L924,200<br />
Pelsfoder 5,537,000<br />
Silke D 11,905,900<br />
Ull D 24,487,200<br />
B<strong>om</strong>ullsgarn » 18,768,100<br />
Metaller, oarbetade 59,840,000<br />
Gummi,och guttapercha, oarbetadt D 3,778,900<br />
Flygtiga oljor D 7,112,600<br />
Farger D 17,349,300<br />
Kemikalier 20,667,500<br />
B<strong>om</strong>olja 13,930,100<br />
Diverse D 8,767,500<br />
fabriks- och yrkesprodukter:<br />
Gips, marmor och sten ...... rub. 1,690,800<br />
Fajans och porslin ...... D 986,385<br />
Glasvaror2,818,500<br />
Metallvaror D 27,039,300<br />
Maskiner och apparater ...... . D 43,178,800<br />
Snickare- och svarfvarearbeten i 1,585,100<br />
Papper . D 1,751,800<br />
Lader-artiklar D 695,400<br />
Lin- och hampfabrikater D 9,088,200<br />
Sidenfabrikater D 3,046,700<br />
Yllefabrikater D 10,536,900<br />
B<strong>om</strong>ullsfabrikater D 4,649,400<br />
Tyll och spetsar D 1,464,400<br />
Fardiga klader.. 2,730,000<br />
Smärre galanterivaror 833,500<br />
Musikaliska instrument » 1,513,500<br />
Ur D 5,082,700<br />
Jernvägsvagnar D 8,491,700<br />
Diverse D 7,352,200<br />
Från Ryssland utfördes till Sverige och Norge år 1878 varor för ett<br />
sammanräknadt varde af 14,082,800 rubel mot 20,010,200 rubel år 1877, och<br />
från Sverige och Norge infördes till Ryssland år 1878 varor för ett varde af<br />
3,037,250 rubel mot 2,019,700 rubel år 1877; hvilket visar att de Förenade<br />
rikena införde från Ryssland varor för nara sex millioner mindre, men utförde<br />
till Ryssland varor för öfver 1 million mer än år 1877.
306<br />
Varu<strong>om</strong>sättningen mellan Sverige och Norge och europeiska Ryssland var<br />
under femarsperioden 1874-1878 följande :<br />
Export fran Ryssland Import fran Sverige och Norge<br />
till Sverige och Norge: till Ryssland:<br />
ar 1874 ...... rub. 11,920,900 ar 1874 rub. 3,002,000<br />
1875<br />
8,763,600 » » 3,191,000<br />
1876<br />
9,035,400 • 1876._ ..... 2,791,400<br />
1877_ ...... 20,010,200 » » 2,019,700<br />
1878.<br />
14,082,800 » 1878 3,037,250<br />
Förhallandet mellan importen af svenska och norska produkter till samtliga<br />
ryska hamnar i Europa under loppet af ar 1878, jemförd med totalimporten<br />
af samma varor inhemtas af följande förteckning:<br />
Import fran<br />
Hela importen. Sverige o. Norge.<br />
Lera rub. 631,550 rub. 1,760<br />
Kalk och cement » 1,281,560 » 18,300<br />
Sten » . 806,260 D 86,950<br />
Stenkol » 15,097,400 » . 920<br />
guano och andra gödningsämnen ---------» 374,960 » 1,500<br />
Växter, lefvande och torra D 1,326,100 » 8,160<br />
Spermacetti och fisktran » 568,640 » 17,250<br />
Sjelspack » 26,560 » . 780<br />
Tegel » 412,750 0 990<br />
Triarbeten D 286,860 » 26,560<br />
Mattor och säckar D 9,050 » 1,390<br />
Landtbruksredskap D 3,661.030 » 16,650<br />
Maskiner för bearbetn. af tradartiga imnen P 29,826,100 P 1,240<br />
Fartyg » 282,750 D 116,030<br />
Fysikaliska instrument » 286,120 » 6,000<br />
Böcker och musikalier » 3,755,240 » 1,050<br />
Salt P 6,543,050 » 52,970<br />
Fisk, marinerad » 878,070 » 23,790<br />
Stockfisk » 477,520 » 477,520<br />
Sill P 5,392,230 » 1,654,390<br />
» » 10,580 » 10580<br />
Skini, ej särskildt benämnda » 3,190,150 » 29,550<br />
» af räf, bisam etc. D 13,990 » 13,990<br />
» » sjöhäst och sjel » 3,070 » 3,070<br />
Tackjern D 5,016,870 » 84,670<br />
Stangjern » 12,285,650 » 97,971<br />
Koppar » 7,074,280 » 6,318<br />
Jordfärger D 342,810 » 17,074<br />
Krita, D 102,850 » 38,880<br />
Alun » 252,250 » 3,120<br />
Bensvärta D 40,650 » 3,460<br />
B<strong>om</strong>olja D 13,568,770 » 4,340<br />
Smergel, pimpsten D 598,980 » 1,720<br />
Humle » 1,468,630 » 1,230<br />
Alabaster » 17,420 » 2,610<br />
Fajans D 717,830 » 26,970
307<br />
Fönsterglas rub. 965,380 rub. 2,870<br />
Stilarbeten » 4,654,350 D 21,530<br />
Handtverksredskap » 3,244,160 » 12,000<br />
Maskindelar » 13,091,360 D 88,450<br />
Papp » 475,170 » 4,800<br />
Yllemattor D 776,080 » 1,220<br />
Tändstickor D 365,150 » 7,350<br />
Under loppet af ar 1878 ank<strong>om</strong>mo till Rysslands samtlige hamnar sammanlagdt<br />
14,211 fartyg, mätande 3,282,919 läster. Deribland befunno sig<br />
5,704 angfartyg <strong>om</strong> tillsammans 2,305,390 lästers drägtighet. Dessa fartyg<br />
voro af följande nationaliteter, nämligen :<br />
Ryska 1,655 hvaribland 727 angfartyg.<br />
Svenska och norska 2,072 D 730 D<br />
Danska 1,109 D 221 »<br />
Tyska 2,325 » 815 D<br />
Hollä,ndsk a _ ...... ....... 566<br />
Engelska 3,325<br />
Italienska 831<br />
sterrikisk-ungerska _ ..__ 451<br />
Grekiska 1,214<br />
Turkiska 398<br />
Öfrige länder ----------------265 265<br />
Den <strong>om</strong>fattning, i hvilken olika länder deltagit<br />
del år 1878, inhemtas af neclanstående förteckning :<br />
Preussen export och import<br />
Hansestäderne ....... ..., » »<br />
Andra tyska länder _ ..... » »<br />
England » D<br />
Frankrike » »<br />
Österrike-Ungern » D<br />
Holland D D<br />
Syd-amerik. stater ______ » »<br />
Italien D D<br />
Turkiet D D<br />
Belgien D D<br />
Sverige och Norge .... _ .. _ » »<br />
Nord-amerik. stater . ..... » D<br />
Danmark » »<br />
Rumänien D »<br />
Grekland » D<br />
Spanien D ))<br />
Portugal » D<br />
74<br />
» 2,762<br />
84 »<br />
109 »<br />
24 »<br />
3<br />
155 »<br />
i Rysslands utländska han-<br />
rub.<br />
299,867,500<br />
18,662,700<br />
119,964,600<br />
352,674,400<br />
103,008,200<br />
67,183,600<br />
40,588,000<br />
36,900,900<br />
24,396,200<br />
23,919,500<br />
20,847,600<br />
17,120,100<br />
11,775,900<br />
5,906,600<br />
5,375,250<br />
5,192,390<br />
3,903,350<br />
1,290,190<br />
Vexel-kurserna å S:t Petersburg den 31 december voro följande :<br />
London 25118-5/16- 1/8 d.<br />
Amsterdam 127 —126'/8 c.<br />
Hamburg ......... ...... 214 —213 V, pf.<br />
Paris 264'/5—'/4 c.<br />
G. L. Sterky.
Pireus den 31 december <strong>1879</strong>.<br />
308<br />
Grekland.<br />
(Årsberdttelse för <strong>1879</strong> till ministern för utrikes iirendena.)<br />
Grekland besöktes under Ar <strong>1879</strong> af 7 norska fartyg, deraf 6 <strong>om</strong> tillsammans<br />
697 tons och 693 lister ank<strong>om</strong>mo med last och 1 <strong>om</strong> 162 1/2 lister i<br />
barlast, sarntliga frA,n utrikes ort. Af dessa fartyg afgingo 3 <strong>om</strong> 325* lister<br />
och 233 tons med last samt 4 <strong>om</strong> 530 1/2 lister och 464 tons i barlast, alla,<br />
likaledes till utrikcs art.<br />
Bangkok den 2 februari 1880.<br />
Siam.<br />
Rodocanachi.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till ministern för utrikes drendena.)<br />
Distriktet besöktes under Ar <strong>1879</strong> af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 510 tons, hvilket<br />
ank<strong>om</strong> frill och afgick till utrikes ort med last; 2 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
764 tons ank<strong>om</strong>mo med last ach 2 <strong>om</strong> 883 i barlast från ntrikes ort;<br />
samtliga dessa fartyg afgingo med last till utrikes ort.<br />
Risutförseln till Europa har tagit större dimensioner än någonsin förr,<br />
uppgående till <strong>om</strong>kring 80,000 tons; hela utförseln utgjorde 4,200,000 pikuls;<br />
den stundande skörden lofvar jemvil ett lika godt resultat.<br />
Införseln hit eger i allminhet rum öfver Singapore, med undantag af 2<br />
eller 3 fartyg s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma direkt frail London och Hamburg ; frail sistnimnda<br />
plats införas stora qvantiteter svenska tindstickor. Denna handel ligger till<br />
ster del i hinderna pa kineserna.<br />
Man har talat rnycket <strong>om</strong> en telegrafledning s<strong>om</strong> skulle ansluta sig till de<br />
europeiska linierna, men innu ej gripit sig an dermed.<br />
I anledning af den tvist s<strong>om</strong> uppstått med den engelska generalkonsuln<br />
har den siamesiska regeringen sindt en ambassad till London, och har denna<br />
ambassad jemvil besökt Berlin.<br />
W. Niiller.
Lima den 12 januari 1880.<br />
309<br />
Peru.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Till Callao ank<strong>om</strong>mo • under år <strong>1879</strong> 10 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
8,170 tons i barlast från utrikes oft; af dessa afgingo 8 <strong>om</strong> 7,045 tons med<br />
last och 1 <strong>om</strong> 530 tons i barlast, alla likaledes till utrikes ort. Af norska<br />
fartyg ank<strong>om</strong>mo från utrikes ort 2 <strong>om</strong> tillsammans 1,455, tons med last och<br />
5 <strong>om</strong> 5,813 tons i barlast; 6 af dessa fartyg <strong>om</strong> 5,983 tons afgingo med last<br />
,och 1 <strong>om</strong> 1,285 tons i barlast, samtliga till utrikes ort.<br />
Danmark.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) 'den 24 Januar 1880.<br />
J. F. Lembeke.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til K<strong>om</strong>merce-Kollegiet.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar <strong>1879</strong> fremgaar<br />
folgende Oversigt:<br />
'Til Distr. ank. fra Udlandet med Ladn.<br />
» » 1) )) » i Ballast<br />
1 Fra » afgik til . med Ladn.<br />
6 svenske Fartöier<br />
38 » »<br />
» »<br />
dr.<br />
»<br />
,)<br />
2,108 Tons.<br />
14,844<br />
347 »<br />
» » » » » i Ballast 45 » » )) 17,285<br />
Til » ank. fra Norge med Ladn.<br />
1) » » » i Ballast<br />
)) » » » Udlandet med Ladn.<br />
» » » » » i Ballast<br />
1<br />
4<br />
35<br />
77<br />
norskt<br />
))<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
))<br />
dr. 160 C. L.<br />
» 259 »<br />
» 824 »<br />
» 4,221 »<br />
»<br />
')<br />
))<br />
»<br />
—<br />
1,037<br />
9,978<br />
19,281<br />
»<br />
»<br />
Fra » afgik til » med Lads. 11 0 » » 718 )) » 1,948<br />
» » )) » » i Ballast 108 » » » 4,985 » » 27,622 »<br />
Det vil heraf sees, hvormeget Skibsfarten er tiltaget, men at ikkun faa<br />
Skibe bringe Ladninger <strong>og</strong> at de övrige kun anlöbe Stedet for at blive befragtede,<br />
ved Ordrer herfra til forskjellige Steder, eller for at forsynes med Provisioner,<br />
Vand etc.<br />
Her er ellers Intet af Interesse at rapportere, Fragterne ere endnu kun<br />
lave <strong>og</strong> det har været meget stormigt i den senere Tid, s<strong>om</strong> har foraarsaget<br />
adskillige Havarister, tillige have vi havt idelig Regnveir, s<strong>om</strong> end<strong>og</strong> til<br />
Windward har medfört Oversvömmelse <strong>og</strong> anrettet megen Skade, med Tab af<br />
Menneskeliv.<br />
Paa S:t Croix er Alt nu roligt <strong>og</strong> Arbeiderne hafve indgaaet ny Kontrakter<br />
efter Opstanden saa Rösten er begyndt.<br />
Otto Narstrand.
310<br />
Turkiska riket.<br />
Tripoli (regentskapet Tripoli) den 15 april 1880.<br />
(Årsberätteise för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Under de senaste do åren har hamnen joke vant besökt af mer an 3 norska<br />
och 1 svenskt fartyg, nämligen: år 1873 1 norskt <strong>om</strong> 320 tons, 1878 1<br />
svenskt <strong>om</strong> 388 och 1 norskt <strong>om</strong> 403 tons samt <strong>1879</strong> 1 norskt <strong>om</strong> 234 tons.<br />
Intet af dessa fartyg hade last med sig hit men alla hade espartolast härifrån.<br />
Equador.<br />
Guayaquil den 17 februari 1880.<br />
(Arsbertittelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Taylor.<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg besökte hamnen under sistlidet år.<br />
Emedan kakaoskörden år 18 78 var mycket ringa och denna vara således<br />
bief sallsynt i den europeiska marknaden, gick priset högre an det någonsin<br />
vant och höll sig jemval uppe, oaktadt de stora qvantiteter s<strong>om</strong> utskeppades<br />
härifrån med hvarje fartyg. Denna gynsamma <strong>om</strong>standighet, s<strong>om</strong> gjorde att<br />
priset holl sig uppe under hela året <strong>1879</strong> Indian 18 och 26 dollars pr qvintal,<br />
tillika med den rikaste skörd s<strong>om</strong> någonsin erhålllits höjde värdet Elf hela<br />
utförseln till 8,684,330.54 doll., hvilket utgör 5,319,269.83 doll. mer an före-.<br />
gående år. Af kakao utfördes 31,534,137 R till ett värde af 6,937,510.14<br />
dollar.<br />
Jordbrukets bl<strong>om</strong>strande stallning har gagnat hela landet och särskildt.<br />
denna stad, hvars folkm.angd betydligt ökats gen<strong>om</strong> inflyttningar från Chili och<br />
Peru till följd af kriget. Vår regering har lyckats bevara neutraliteten och<br />
lugnet in<strong>om</strong> landet har icke blifvit stördt.<br />
Till följd af kakaons dyrbarhet skeppas den ut med de engelska d,ngbA:tame,<br />
s<strong>om</strong> underhålla förbindelsen utmed hela kusten, och emedan frakterna<br />
dro mycket låga på de atlantiska Angbåtarne försiggår en stor del af den öfriga.<br />
exporten, even den af s. lc. elfenbensnötter, öfver Panama.<br />
Segelfartyg anvandas ndstan endast för elfenbensnötter, och betalas i frakt<br />
nastan hela året <strong>om</strong> 3 L pr engelsk ton med 90 liggedagar.<br />
Stora belopp af silfverdollars hafva införts från Peru för att . köpa vexlar<br />
harstades enar kursen der dr si hög. En följd hard har vant, att, oaktadt<br />
den stora utförseln, kursen på London hela året vant radian 39 och 45 %-<br />
I 2., sten. riknas lika med 5 dollars hårdt mynt, hvartill kursen lägges.<br />
E. W. Garbe.
Odessa den 31 januari 1880.<br />
311<br />
Ryska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till ministern för utrikes ärendena.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte under år <strong>1879</strong> distriktet. Till distriktet ank<strong>om</strong>mo<br />
23 norska fartyg <strong>om</strong> 2,543.5 läster och 11,993.36 tons, hvaraf 17<br />
ångfartyg <strong>om</strong> 2040 , laster och 10,919 tons; år 1878 ank<strong>om</strong>mo 44 fartyg <strong>om</strong><br />
5,296 läster och 13,984.14 tons.<br />
Fran distriktet afgingo år <strong>1879</strong> 23 norska fartyg <strong>om</strong> 2,345.5 laster och<br />
11,743.35 tons, hvaraf 16 Angfartyg <strong>om</strong> 2,040 laster och 10,044 tons; år<br />
1878 afgingo 42 fartyg <strong>om</strong> 5,296 laster och 13,359 tons.<br />
Af de 23 afgångna norska fartygen gingo 10 <strong>om</strong> 305.5 laster och 5,877.36<br />
tons till Norge (6 från Odessa, 2 från Nicolaieff och 2 från Taganr<strong>og</strong>) med<br />
last af 43,164 tschetw. råg, 7,8 .00 tschetw. korn och 456 tschetw. majs; motsvarande<br />
ett varde af <strong>om</strong>kring 850,000 kronor, under det att vardet af utförseln<br />
harifrin till Norge år 1878 öfversteg en million kronor.<br />
Oaktadt det dåliga resultatet af den sista skörden i hela södra Ryssland,<br />
en skörd s<strong>om</strong> i sin helhet stadnade betydligt under medeltnåttan, har dock, tack<br />
vare de höga pris s<strong>om</strong> betaltes öfverallt i Eutopa afvens<strong>om</strong> till följd af det<br />
prisfall på rubeln det senaste orientaliska kriget förorsakade, spanmålsutförseln<br />
år <strong>1879</strong> från Odessa och Nicolaieff icke allenast ej blifvit mindre An år 1878,<br />
utan till och med blifvit nara på 1/2 million tschetw. större. Under det att<br />
år 1878 från Odessa utfördes 7,500,000 och från Nicolaieff 3,500,000 tschw.<br />
steg utförseln år <strong>1879</strong> från Odessa till 7,700,000 och fr‘in Nicolaieff till<br />
3,750,000 tschetw., eller tillsammans 11,450,000 tschetw., motsvarande ungefar<br />
24 millioner hektoliter.<br />
Det kan emellertid icke nekas att det har fordrats stora anstrangningar<br />
för att bringa exporten till en sådan höjd; man har till och med satt ifråga<br />
att förbjuda all spanrailsutförsel intill dess den nya skörden k<strong>om</strong>mit i marknaden.<br />
Minga hafva namligen, lockade af de höga prisen, gjort sig af med så<br />
mycket spanmål att de leke ens hafva qvar det nödvändiga för den förestående<br />
sadden, och kan denna brist på <strong>om</strong>tanke k<strong>om</strong>ma att hafva svåra följder. Redan<br />
nu börjar behofvet göra sig markbart på många stallen, och i de kaukasiska<br />
provinserna betalas oerhörda pris för spanmål.<br />
Jordbruket har obestridligt gjort stora framsteg i södra Ryssland under<br />
de senaste åren, men det kan dock ej bestridas att ej en viss oro börjar sprida<br />
sig bland sinnena, franakallad af farhågan eller öfveriygelsen, att i sakernas nuvarande<br />
stallnig Man med Amerika Kr <strong>om</strong>öjlig och att detta land, s<strong>om</strong> för<br />
knappt tjugu år sedan icke raknades bland de spanmålsproducerande och s<strong>om</strong><br />
nu redan utträngt Ryssland från den engelska marknaden, skall sluta med att<br />
benaaktiga sig alla de europeiska marknadsplatserna till Rysslands förfa,ng.<br />
Redan har den amerikanska spanmåln börjat en svår täflan med den ryska<br />
i Marseille, der denna senare hittills vant ensam, och prisen tryckas ner si<br />
mycket att vi icke kunna följa med; samma förhållande eger rum i Italien och<br />
even vid andra hamnar i Adriatiska hafvet. Om man får tro en b,ar i landet<br />
utk<strong>om</strong>mande tidning skulle till och med en last amerikansk spanmål och mjöl<br />
hafva k<strong>om</strong>mit till den kaukasiska hamnen Poti, hvarifrån varorna vidare befordrats<br />
till Tiflis.
312<br />
Möjligen finnes nagon öfve'rdrift i de uttalade farhagorna, men å andra<br />
sidan skulle det leke tjena till något att neka en fara s<strong>om</strong> verkligen finnes till.<br />
Tiden ar inne att öppna ögonen och besinna medlen att förek<strong>om</strong>ma faran. Dessa<br />
medel bestå i öppnandet af nya k<strong>om</strong>munikationer, kanaler, jernvagar och andra<br />
va,gar, i nedsattandet af fraktsatserna afvens<strong>om</strong> i uppmuntran åt införandet af<br />
akerbruksmaskiner för att ersatta bristen pa armar och motväga arbetslönernas<br />
dyrhet.<br />
Robert Wilkins.<br />
Riga den 27 mars 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskolleginm.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart pa konsulsdistriktet år <strong>1879</strong> framer af följande<br />
öfversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last frå,n Sverige 82 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,998 tons<br />
28,176 » )) i barlast » » 138 » » »<br />
»<br />
0 » » med last » utrikes ort 70 » » 15,365 »<br />
»<br />
Fran<br />
0<br />
»<br />
0 i barlast »<br />
afgingo med last till<br />
ii<br />
Sverige<br />
191<br />
113<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
» ....<br />
49,335<br />
20,479<br />
0<br />
»<br />
» » » i barlast i) i) 51 » » » 3,235 »<br />
» » » med last » utrikes ort 309 » D 76,308 »<br />
» » » i barlast » 0 5 0 » » 1,260 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo med last hån Norge 99 norska » » 11,495 0<br />
» » i barlast » ii 91 » » » 17,005 0<br />
» » » med last » utrikes ort 183 » » » .... ..... 39,265 »<br />
0 » » i barlast i») 112 » » » 24,576 »<br />
Fran » afgingo med last till Norge 135 » n 17,527 »<br />
» 0 » )) » utrikes ort 340 » » » 72,577' »<br />
» » » i barlast » » 8 D D D 1,926 »<br />
Hela antalet med last ar <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 434 <strong>om</strong><br />
75,123 tons, hvaraf 152 svenska <strong>om</strong> 24,363 och 282 norska <strong>om</strong> 50,760 tons;<br />
de med last afgångna fartygen utgjorde 897 <strong>om</strong> 186,891 tons, deraf 422 svenska<br />
<strong>om</strong> 96,787 och 475 norska <strong>om</strong> 90,104 tons.<br />
Distriktet besöktes af:<br />
481 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 101,874 tons, emot<br />
427 )) » » 101,730 » år 1878<br />
346 D D D 97,352 » » 1877.<br />
Denna tillökning faller, likas<strong>om</strong> fallet var 1878, uteslutande pa vice konsulstationen<br />
Libau, hvars handel tir stadd i stadig tillvaxt och visar nära n<strong>og</strong><br />
ett fördubbladt antal fartyg mot för två ar sedan. Spanmalsrörelsen med de<br />
Förenade rikena var ganska liflig, dock hufvudsakligast under seglationstidens<br />
förra halft; senare, och framemot hösten, da spanmalsnoteringarna betydligt<br />
stego, afstannade utförseln till Skandinavien nästan helt och hallet. Trahandeln,<br />
s<strong>om</strong> eljest plagade sysselsätta en mangd fraktsökande fartyg, bibehöll vid<br />
hufvudstationen afven i ar sin liflöshet.<br />
Till Sverige utklarerades med last:<br />
113 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 20,479 tons, emot<br />
172 D D D 34,906 » Ar 1878<br />
121 D D D 28,131 o. 191 nyl. 1877.<br />
Med barlast utklarerades till Sverige:<br />
51 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 3,235 tons.<br />
Denna rubrik, hvilken under föregaende ar ej förek<strong>om</strong>mit,. härleder sig<br />
däraf, att till hamnen Libau, hvarest större magasinsbyggnader uppförts, från
313<br />
Gotland förts en - mängd mindre kalklaster samt att dessa fartyg mestadels t<strong>om</strong>ma<br />
.1tervändt hem.<br />
Med innehafvande last ank<strong>om</strong>mo från Sverige :<br />
82 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 8,998 tons, emot<br />
58 » 10,546 D år 1878<br />
20 » 4,275 » » 1877.<br />
Sås<strong>om</strong> redan blifvit numndt infördes i år till Libau betydligt med bygnadsmaterial,<br />
nämligen kalk och tegel; Till hufvudstationen infördes från Sverige<br />
den ungefär vanliga qvantiteten Malmö cement och krita, något stangjern,<br />
,spegeljern, åkerbruksredskap, 60,000 qvadratfot tuktad gatsten, slipstenar,<br />
massa, superfosfat, säkerhetstundstickor och sill samt, sås<strong>om</strong> något nytt, fiera<br />
laster Höganus eldfasta tegel och lera.<br />
Fran Norge ink<strong>om</strong>mo till distriktet med last:<br />
11 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 1,945 tons, emot<br />
8 » 1,278 » år 1878<br />
1 » 59» »1877<br />
samt barlastade:<br />
13 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 2,636 tons, eraot<br />
17 » 2,984 » ar 1878<br />
10 1,958 » » 1877<br />
Till Norge utklarerades med last:<br />
46 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 7,814 tons, emot<br />
74 12,908 » dr 1878<br />
27 » 5,075 » » 1877<br />
Importen af sill från Sverige och Norge:<br />
till hufvudstationen uppgick till brutto tunnor 60,602'1 2<br />
emot, under 1878 91,753<br />
och, » 1877 47,668V2<br />
hvaraf ifrån Sverige 1,421 t:r.<br />
Till vice konsulsstationen Libau infördes under:<br />
<strong>1879</strong> från Norge och Sverige brutto tunnor 23,172V4, emot<br />
» 32,870V4 ar 1878<br />
till stationen Pernau » 5,457 emot<br />
» 14,3471/4 år 1878<br />
till stationen Windau » 1,3691/4 emot<br />
6,303 8/4 år 1878<br />
Sillhandeln var i allmänhet ratt lönande, och Ur det öfverblifna lagret jemförelsevis<br />
obetydligt.<br />
<strong>1879</strong> firs skörd måste, med undantag af lin och hampa, såväl i vara egna<br />
s<strong>om</strong> i grannprovinserna anses sås<strong>om</strong> ganska otillfredsställande. Rågen sag visserligen<br />
frodig och lofvande ut, men lemnade ringa afkastning och är latt.<br />
Utförseln af rag var icke dess mindre 50 %, högre An foregående årets, dock<br />
hufvudsakligast af 1878 års växt. Korn lemnade ett något gynsammare resultat,<br />
men var leke heller synnerligt gifvande. Af hafre var qvantiteten ej obetydlig,<br />
beskaffenheten deremot underordnad. Af lin samt linfrö erhölls en ganska<br />
tillfredsställande skörd, qvaliteten ovanligt vacker. Samma var förhållan-<br />
(let med lampa och hampfrö.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. 8,P:fart. 21
314<br />
Enligt tullkammarens uppgift steg<br />
Rigas export år <strong>1879</strong> till silfv.-rub. 65,682,848<br />
mot under » 1878 » » 56,836,045<br />
och » » 1877 » 70,088,712<br />
och dess import, enligt samma uppgift:<br />
till silfv.-rub. 42,166,757<br />
emot under år 1878 37,966,884<br />
och » 1877 » » 32,135,231<br />
Harvid bör clock bemarkas, att exportvardet (relativt) i sjelfva verket ej<br />
år så högt s<strong>om</strong> uppgiften tillkannager, utan reduceras i ej obetydlig nåu gen<strong>om</strong><br />
den ryska valutans låga stand.<br />
Under <strong>1879</strong> firs seglationstid anlande till Riga:<br />
tillsammans 2,764 fartyg<br />
emot. under 1878 3,000 »<br />
och » 1877 3,576 »<br />
Deraf med last 1,449 »<br />
emot under 1878 1,393 »<br />
samt i ballast 1,315 »<br />
emot 1,607 » under 1878<br />
Af dessa fartyg voro i Sr 1,334 iingare och 1,430 seglare,<br />
emot under 1878 1,397 » » 1,603 »<br />
De utklarerade fartygens antal uppgick till 2,770.<br />
I början af <strong>1879</strong> utöfvade fruktan för pestsmittan ett ganska menligt<br />
inflytande på Rigas handel. Isynnerhet hade densamma till följd, att storm<br />
qvantiteter Lampa ach lin dirigerades till Königsberg. Frampå efters<strong>om</strong>maren<br />
var utförseln af dessa artiklar harifrån dock sardeles liflig.<br />
Af haverier bland svenska fartyg är endast ett att anmala, namligen det<br />
af i Oskarshamn hemmahörande skonerten »Aurora», kapten L. M. Larsson, s<strong>om</strong><br />
den /17 oktober <strong>1879</strong> strandade på öselska kusten och s<strong>om</strong> vardt totalt vrak.<br />
Enligt skeppsförarnes ej alldeles tillförlitliga uppgifter utgjorde frakten<br />
för från<br />
Sverige ank<strong>om</strong>na fartyg brutto kr. 50,500<br />
emot under 1878 » 64,900<br />
d:o från utlandet » 141,700<br />
emot under 1878 » 114,500<br />
d:o för till Sverige utgångna » 252,300<br />
emot under 1878 » 436,300<br />
d:o till utlandet » 1,000,480<br />
emot under 1878 D 946,700<br />
Den stillhet s<strong>om</strong> rådde i trahandeln, den artikel s<strong>om</strong> eljes plar sysselsatta<br />
de fiesta fartyg, hade till följd att i frakterna öfverhufvud mycken flauhet<br />
gjorde sig gallande. leke heller ser det ut s<strong>om</strong> <strong>om</strong> för 1880 någon indring<br />
till det battre skall intrada, ty lastrum har hittills fuga sökts och de många<br />
fraktsökande fartygen, isynnerhet angbåtar, underbjuda hvarandra,.<br />
Vid Backofen å kuriska kusten, emellan Libau och Windau, tindes under<br />
hösten <strong>1879</strong> en ny fyr, hvilken af de sjöfarande betecknas sås<strong>om</strong> synnerligt<br />
nyttig. Det har projekterats att 1880 å Blåberget en3ellan D<strong>om</strong>esnäs och<br />
Lyserort, anlagga en ny elektrisk fyr; men då denna, visserligen higa punkt
315<br />
ligger <strong>om</strong>kring 2/3 svensk mil — 672 werst aflägset från stranden, så har jag<br />
i forening med flere andre konsuler samt härvarande handelsdeputation inlemnat<br />
en petition med syfte att få denna fyrbåk lagd nära stranden vid Pissen,<br />
hvarest densamma enligt vår tanke blefve af större gagn för fartyg s<strong>om</strong> vid<br />
svår sjö befunne sig under den farliga Michaelsbanken. Vår petition har pröfvats<br />
af ryska amiralitetet samt flere tillkallade skeppare, och har utsigt att<br />
bifallas.<br />
För att förebygga det vår uthamn Bolderaa alltför mycket försandas, skall<br />
den ene molon, den s. k. Fort-k<strong>om</strong>eten-Damm, 1880 förlängas. Afven har vårt<br />
köpmanskap från Elbing bestallt en mudderångbåt, s. k. hopperbagger, af största<br />
dimensioner, sit att vi ha godt hopp <strong>om</strong> att vårt farvatten skall med hvarje<br />
k<strong>om</strong>mande år k<strong>om</strong>ma att göras alit djupare.<br />
Äfven i Libau pågå stora, nya hamnarbeten.<br />
Riga den 18 mars 1880.<br />
Oscar v. Sengbusch.<br />
(Utdrag ur årsberättelsen för <strong>1879</strong> till den norske Regjerings Departement<br />
for det Indre.)<br />
Distriktet besöktes af:<br />
485 norska fartyg <strong>om</strong> tillsamtuans 92,341 tons, emot<br />
495 D 93,656 » dr 1878<br />
556 D 27,223 k.l. o. 63,810 » D 1877<br />
Deraf k<strong>om</strong>ma på hufvudstationen:<br />
280 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 62,237 tons, emot<br />
330 D 71,727 » år 1878<br />
418 » 23,313 k.l. o. 51,245 1/2» 1877<br />
Denna nämnvärda minskning faller på hufvudstationen och har sin hufvudsakliga<br />
grund i den stillhet s<strong>om</strong> i trähandeln gjorde sig gallande.<br />
Med innehafvande last ank<strong>om</strong>mo från Norge till distriktet:<br />
99 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 11,895 tons, emot<br />
111 D 11,953 D år 1878<br />
85 » 1,7091/2 k.l. o. 5,433 1/2 » D 1877<br />
samt barlastade:<br />
91 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 17,005 tons, emot<br />
83 D 16,418 » år 1878<br />
93 » 3,690 k.l. o. 13,309 1/2 » D 1877<br />
Till Norge afgingo med last:<br />
135 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 17,527 tons, emot<br />
101 D 12,466 » år 1878<br />
139 D 3,2991/2 k.l. o. 1b,440 » » 1877
316<br />
samt i barlast: inga, emot<br />
5 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 884 tons dr 1878<br />
1 norskt » 69 » » 1877<br />
Fraktbeloppet för till Norge afgångna norska fartyg uppgiek enligt kaptenernes<br />
uppgifter:<br />
till kronor 210,980<br />
emot under 1878 » 170.100<br />
och » 1877 319,600<br />
Dito till utlandet 1,203,670<br />
emot under 1878 1,303,500<br />
och » 1877 1,982,600<br />
Dito från Norge 144.380<br />
emot under 1878 101,000<br />
och » 1877 98,200<br />
Dito från utlandet 518,730<br />
emot under 1878 357,600<br />
och » 1877 375,000<br />
ilela bruttofraktbeloppet för norska fartya:<br />
kronor 2.077,760<br />
emot under 1878 » 1,932,200<br />
och » 1877 » 2,775,400<br />
Af norsk och svensk sill infördes till distriktet:<br />
brutto tunnor 90,601<br />
emot under 1878 145,27474<br />
och » 1877 87,7321/,<br />
Häraf p hufvudstationen 60,6021/,<br />
emot under 1878 91,7533/8<br />
och 1877 47.668V 2<br />
På stationen Libau » 23,1721/4<br />
ernot under 1878 32,8701/4<br />
och 1877 21,724<br />
På stationen Pernau » 5,457<br />
emot under 1878 14,3471/4<br />
och » 1877 13,4783/ 4<br />
På stationen Windau » 1,3691/4<br />
ernot under 1878 6,3033/4<br />
och » 1877 4,8611/4<br />
Enligt min taxering funnos bland dessa poster cirka 4,000 tunnor svensk:<br />
sill, emot <strong>om</strong>kring 20,000 t:r foregående år, och hvaraf ungefär hälften infördes<br />
till hufvudstationen och hälften till Libau. Till Pernau och Windau fördes<br />
<strong>1879</strong> ej nagon sill från Sverige.<br />
Staden Libau år sedan några år. och isynnerhet nu under senaste tiden,<br />
stadd i starkt framåtgående och uppblornstring och dess handel har högst betydligt<br />
tilltagit. Detta gynsamma förhållande torde till stor del vara en följd deraf<br />
att hela jernbanstrackan från R<strong>om</strong>ny till Libau öfvergått till en direktion, hvarigen<strong>om</strong><br />
trafiken i h<strong>og</strong> grad underlättats.<br />
Sillhandeln har i det bela taget lemnat ett godt resultat, och det vid årets<br />
slut qvarliggande lagret är obetydligt samt anses kunna med Naha realiseras
317<br />
till skeppsfartens öppnande. Efterföljande tabell visar hvarifrån sillen införts<br />
samt det resultat hon efter vrakning och packning lemnat.<br />
Norsk sill frail<br />
Efter<br />
Före vrakning<br />
vrakuing. och packning.<br />
—<br />
K<br />
rma *<br />
Eukel<br />
vrakning.<br />
Dubbel<br />
vrakning.<br />
Dubbel<br />
yr. k. R u tten *<br />
Bergen 20,1911/2 16,756 1/4 — 13,940 3/4 2,787 3/4 273/4 —<br />
Kristiansund 16,3691/2 13,582 3/4 — 10,793 1 /4 2,775 1/2 14 1<br />
Aalesund 11,4471/4 10,087 5/8 — 8,1843/8 1,890 13 —<br />
Haugesund 3,6083/4 3,05412 — 2,679 3741/2 1 —<br />
Stavanger 3,2683/4 2,824 — 2,385112 438 1/2 — —<br />
Stettin 1,5973/4 1,339 — 6631/2 666 1 1 2 9 —<br />
Trelleborg 1,421 1,186 — 415 708 63 1<br />
Hull 940 861 — — 861 — —<br />
Molde 7731/2 618 1/4 — 4853/4 1321/2 — —<br />
Ito 380 316 — — 233 83 28<br />
Trondhjem<br />
Stockholm<br />
Grimstad<br />
370<br />
130<br />
100<br />
296<br />
111/4<br />
79<br />
—<br />
—<br />
—<br />
196<br />
10<br />
—<br />
98<br />
32<br />
79<br />
2<br />
691/4<br />
........<br />
—<br />
—<br />
Köpenhamn 5 41/4 — 3 11/4 — —<br />
Summa 60,603 51,115 7/, — 39,756 3/8 11,077/2 1 282 30<br />
Spanien.<br />
Madrid (K. Beskickningen) den 20 maj 1880.<br />
(Skrifvelse till ministern för utrikes tirendena.)<br />
Oscar T. Sengbusch.<br />
Svenska och norska handelsflottornas fraktförtjenst på Spanien belöpte sig<br />
år <strong>1879</strong> till kronor 4,714,305 — en summa, s<strong>om</strong> visserligen med 113,195<br />
kronor understiger vinsten under nä.stföregående seglationsår, men deremot är<br />
33 % högre dh den under femårsperiodens första dr (1875) inseglade frakt.<br />
— I öfrigt bör anmärkas att en -af ny missväxt, ett återupplitgadt kolonialkrig<br />
och stegrade skatter i allmänhet försvagad konsumtionsförmaga kunnat k<strong>om</strong>ma<br />
att befara ett för vår skeppsfart ofördelaktigare resultat.<br />
Detta senare uppväges i hvarje fall af den tillökning s<strong>om</strong> visar sig i<br />
klippfisk-importen från Norge, hvilken tilltagit med 1,270,000 kil. och sålunda<br />
företer den ansenliga siffran af 23,592,100 kil. — Vår trd-import Ater, ehuru<br />
i tillväxt på Bilbao distrikt, utvisar med ett totalberopp af 98,730 kub.-meter,<br />
en minsknini af 11,390 kub.-meter mot foregående år. — I transit frin Marseille<br />
hafva införts 60 tons svenskt stangjern (uppgift å det gen<strong>om</strong> engelsk<br />
mellanhand anlända förek<strong>om</strong>rner ej). Af artikeln is importerades från Norge<br />
1,935 tons mot 650 under år 1878, af fiskr<strong>om</strong> 3,540 tunnor (mot 1,557)<br />
samt af tran 297 tunnor och öl 90 lador äfvens<strong>om</strong> 190,000 kil. ved.<br />
Ehuru salunda <strong>1879</strong> kan anses hafva vant ett för våra intressen fördelaktigt<br />
år, har derunder förek<strong>om</strong>mit bevis på, att, hvad angår klippfiskimporten,<br />
denna vår hufvudartikel, enligt konsulernas sammanstämmande mening,<br />
hotas med ovilkorligt tillbakagående, derest dess beredning i Norge vanskötes<br />
på sätt under de sista två åren egt rum.<br />
H. Åkerman.
Barcelona den 30 april 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena).<br />
Ofversigten diver de Förenade rikeuas sjöfart på distriktet år <strong>1879</strong> finnes<br />
införd sid. 53.<br />
Sjöfart. Barcelonas hamn besöktes under r <strong>1879</strong> af följande antal spanska<br />
och utländsk.a fartyg:<br />
Spanska:<br />
Fran transatlantiska hamnar<br />
segelfartyg 210 <strong>om</strong> 59,310 tons<br />
ångare ______ 33 23„191<br />
andra utrikes hamnar<br />
segelfartyg 253 <strong>om</strong> 89464 tons<br />
iingare ____ 485 129;897 » 738 219,061 »<br />
Kustfarare:<br />
under 20 tons_________ 1,887 <strong>om</strong> 41,246 tons<br />
af större drägtighet:<br />
segelfartyg 723 » 124,118 »<br />
ångare 443 » 119,539 » 3,053 » 284,903 »<br />
med en besättning af 43,627 man.<br />
Främmande nationers:<br />
Svenska:<br />
segelfartyg ______ 15 <strong>om</strong> 7,510 tons<br />
ångare 5 » 1,909 »<br />
Norska:<br />
segelfartyg<br />
ångare<br />
Britiska:<br />
segelfartyg<br />
iingare<br />
Franska•<br />
segelfartyg<br />
ångare<br />
318<br />
Summa spanska fartyg 4,034 <strong>om</strong> 586,465 tons<br />
54 <strong>om</strong> 21,291 tons<br />
26 » 7,392<br />
54 <strong>om</strong> 15,932 tons<br />
274 » 185,816 »<br />
93 <strong>om</strong> 31,354 tons<br />
128 » 109,886 »<br />
Italienska:<br />
segelfartyg 184 <strong>om</strong> 45,889 tons<br />
Angare 16 » 23,031 »<br />
Tyska:<br />
segelfartyg ------------ 7 <strong>om</strong> 2,820 tons<br />
ångare 23,791<br />
243 <strong>om</strong> 82,501 tons.<br />
20 <strong>om</strong> 9,419 tons<br />
80 » 28,683 »<br />
328 » 201,748 »<br />
221 » 141,240 »<br />
200 » 68,920 »<br />
42 26,611 »
319<br />
Danska :<br />
segelfartyg 16 <strong>om</strong> 2,178 tons<br />
Angare 386 » 17 <strong>om</strong> 2,564 tons<br />
Ryska :<br />
segelfartyg 16 » 8,042 »<br />
Grekiska :<br />
segelfartyg 15 » 4„192<br />
Belgiska :<br />
segelfartyg ___ 2 <strong>om</strong> 1,451 tons<br />
Angare 9 » 9„585 » 11 » 11,036 »<br />
Osterrikisk-Ungerska :<br />
segelfartyg 6 )) 2,294 »<br />
Holländska :<br />
segelfartyg 5 » 841 »<br />
Nord-Amerikas Förenta Staters :<br />
segelfartyg 5 » 3,478 »<br />
Portugisiska :<br />
segelfartyg 5 1,674 »<br />
Utländska fartyg 971 <strong>om</strong> 510,742 tons<br />
med en besättning af 17,499 man,<br />
Under år 1878 ank-<strong>om</strong>mo:<br />
Spanska från transatlantiska och andra utrikes<br />
hamnar 847 <strong>om</strong> 266,248 tons<br />
Främmande nationers 900 » 424,237 »<br />
Under dr 1877 ank<strong>om</strong>mo :<br />
Spanska från transatlantiska och andra utrikes<br />
hamnar_ 884 » 236,820 »<br />
Främmande nationers 927 » 422,034 '»<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo till Barcelona år 1878:<br />
25 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 8,821 tons<br />
Etngare<br />
8 » 3,007 »<br />
hr 1877 segelfartyg<br />
Angare<br />
33 <strong>om</strong> 11,828 tons<br />
14 <strong>om</strong> 5,414 tons<br />
5 » 1917 , »<br />
19 <strong>om</strong> 7,331 tons<br />
Dch af norska :<br />
dr 1878 segelfartyg<br />
iingare<br />
Ar 1877 segelfartyg<br />
ångare<br />
79 <strong>om</strong> 25,278 tons<br />
12 » 3,548 »<br />
91 <strong>om</strong> 28,826 tons<br />
76 <strong>om</strong> 27,491 tons<br />
8 » 2,414 »<br />
84 <strong>om</strong> 29,905 tons
320<br />
Till Tarragona ank<strong>om</strong>mo :<br />
Spanska från transatlantiska<br />
och andra utrikes<br />
hamnar:<br />
segelfartyg , ___________ 61 <strong>om</strong> 4,013 tons<br />
ångare 178 68,391<br />
Svenska:<br />
segelfartyg 7 <strong>om</strong> 2,076 tons<br />
ångare 7 » 2,842 »<br />
Norska :<br />
segelfartyg 22 <strong>om</strong> 5,579 tons<br />
ångare 15 » 4443 D<br />
Britiska :<br />
segelfartyg 26 <strong>om</strong> 5,351 tons<br />
ångare 58 » 33,332 »<br />
239 <strong>om</strong> 72,404 tons<br />
14 » 4,918 »<br />
37 » 9,722 »<br />
84 » 38,683 »,<br />
Franska :<br />
segelfartyg<br />
Dångare 139 <strong>om</strong> 9,480 tons<br />
12,942 D 171 D 22,422 »,<br />
Italienska :<br />
segelfartyg ____________ 50 » 11,638 tons<br />
fingare<br />
Tyska:<br />
__ 1 » 1,183 » 51 » 12,821 »<br />
segelfartyg ______ 12 <strong>om</strong> 2,950 tons<br />
Angare<br />
Danska :<br />
7 » 5,370 » 19 » 8,320 »<br />
segelfartyg _____ _ 11 » 2,034 »<br />
Grekiska:<br />
segelfartyg ___ 8 » 2,638 »<br />
Osterrikisk-Ungerska :<br />
segelfartyg 7 » 2,394 » •<br />
nolländska :<br />
segelfartyg _ _ _ 6 D 1,006 »<br />
Belgiska:<br />
iingare 5 » 5,563 »<br />
Portugisiska :<br />
segelfartyg 4 » 506 »<br />
Ryska:<br />
segelfartyg 3 D 1,235 »<br />
Nord-Amerikas Förenta Staters:<br />
segelfartyg _ _____ 2 » 634 »<br />
Summa spanska och utliindska fartyg 661 <strong>om</strong> 185,300 tons.<br />
Till Valencia ank<strong>om</strong>mo :<br />
Spanska fartyg:<br />
Från transatlantiska hamnar 8 <strong>om</strong> 3,865 tons<br />
» andra utrikes d:o 383 » 24,107 D
321<br />
Kustfarare :<br />
under 20 tons _________ 318 <strong>om</strong> 5,259 tons<br />
af större drägtighet ___ 2,099 » 501,053 » 2,417 <strong>om</strong> 506,312 tons<br />
med en besättning af 31,353 man.<br />
Summa spanska fartyg 2,808 <strong>om</strong> 534,284 tons<br />
Främmande nationers :<br />
Svenska:<br />
egelfartyg____ s<br />
_ _ 9 <strong>om</strong> 3,556 tons<br />
ångare 2 » 1,452 » 11 <strong>om</strong> 5,008 tons<br />
Norska :<br />
segelfartyg 18 <strong>om</strong> 7,972 tons<br />
ångare 9 » 2,936 » 27 » 10,908 »<br />
Britiska :<br />
egelfartyg ____________ s<br />
311<br />
ångare 373I<br />
Franska:<br />
segelfartyg<br />
ångare<br />
Italienska :<br />
1491<br />
851 -----------------<br />
234 » 55,840 »<br />
segelfartyg36 » 13,412 »<br />
Tyska :<br />
segelfartyg ------------ 6116 » 9,216 »gare<br />
101 ------------<br />
Nord-Amerikas Förenta Staters:<br />
segelfartyg G » 5,316 »-<br />
Osterrikisk-Ungerska:<br />
segelfartyg ____________________ ______ 3 » 1,296 ».<br />
Ryska:<br />
segelfartyg ------------------------------------------ -7<br />
» 2„308<br />
Belgiska :<br />
ångare3 » 5,056 »<br />
Danska :<br />
segelfartyg _______ _ _ ________ 1 » 265 »<br />
Holländska :<br />
5 segelfartygl<br />
2 ångare<br />
Fran Denia afgingo till utrikes orter med last:<br />
Spanska :<br />
segelfartyg ____________ 151<br />
ångare 351<br />
404 » 287,663 »<br />
7 » 4,387 »<br />
Utländska fartyg 755 <strong>om</strong> 400,625 tons.<br />
50 <strong>om</strong> 25,193 tons<br />
Svenska:<br />
segelfartyg ______ 1 <strong>om</strong> 237 tons<br />
ångare 1 » 440 » 2 » 677 ».
322<br />
Norska:<br />
segelfartyg ______ __________________ _________ 2 <strong>om</strong> 596 tons<br />
Britiska:<br />
segelfartyg 41<br />
ån gare 45j<br />
49 » 31,308 »<br />
Franska segelfartyg ____________ _________ _________ zi- » 1,975 »<br />
Tyska d:o 3 » 1,141 »<br />
13elgiska ångare 1 » 1,120 »<br />
Summa fartyg 111 <strong>om</strong> 62,010 tons.<br />
Till Alicante ank<strong>om</strong>mo:<br />
Spanska fartyg:<br />
9 Från transatlantiska hamnar » 1,926 »<br />
» andra utrikes orter<br />
208 » 36,273 »<br />
Kustfarare:<br />
under 20 tons _______ 182 <strong>om</strong><br />
af större drägtighet ___ 1,114 »<br />
2,962 tons<br />
243,959 » 1,296 » 246,921 »<br />
Summa spansk-a fartyg 1,513 <strong>om</strong> 285,120 tons<br />
Främmande nationers :<br />
Svenska ..<br />
segelfartyg _______ 7 <strong>om</strong> 2,037 tons<br />
hilgare 2 » 662 » 9 <strong>om</strong> 2,699 tons<br />
Norska:<br />
segelfartyg 11 <strong>om</strong> 3,192 tons<br />
ångare 11 » 3,869 » 22 » 7,061<br />
13ritiska 109 » 59,776 P<br />
Franska 130 » 48,715 »<br />
Italienska 31 » 8,396 »<br />
Belgiska 2 » 2,423 »<br />
Nord-Amerikas Förenta Staters 4 » 1,837 »<br />
Portugisiska 2 » 225 »<br />
Holländska 2 » 885 »<br />
Tyskt 1 » 2,135 P<br />
Grekiskt 1 » 263 D<br />
R yskt_ 1 » 244 »<br />
Osterrikiskt-Ungerskt___________________________ 1 » 491 »<br />
Utländska fartyg 315 <strong>om</strong> 135,150 tons<br />
Från Torrevieja afgingo till. utrikes or ter:<br />
10 svenska segelfartyg __<br />
21 norska d:o<br />
_________ <strong>om</strong> 2,666 tons<br />
6,332 »<br />
12 ryska d:o<br />
6 britiska d:o<br />
6 franska d:o<br />
4 tyska d:o<br />
1 holländskt d:o<br />
60 utländska fartyg.
323<br />
Carthagena ank<strong>om</strong>mo<br />
Spanska:<br />
fartyg, af större drägtighet an 20 tons:<br />
segelfartyg L061 <strong>om</strong> 45,893 tons<br />
ångare<br />
649 » 272,542 » 1,710 <strong>om</strong> 318,435 tons<br />
Svenska:<br />
segelfartyg<br />
Norska:<br />
segelfartyg<br />
Augare<br />
Franska:<br />
segelfartyg<br />
Angare<br />
............... ........... ......<br />
---------- 1 <strong>om</strong> 437 tons<br />
6 » . 1,871 »<br />
Britiska:<br />
segelfartyg<br />
•Angare<br />
33 <strong>om</strong><br />
141 »<br />
6,4/.6 tons<br />
82,608 »<br />
Italienska:<br />
segelfartyg<br />
Aniare<br />
73 <strong>om</strong> 38,530 tons<br />
307 » 243,281 »<br />
Tyska:<br />
7 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 2,973 tons<br />
ångare - 3 » 1,405 »<br />
Ryska:<br />
segelfartyg<br />
Danska:<br />
-segelfartyg<br />
Holländska:<br />
segelfartyg<br />
Nord-Amerikas Fkirenta<br />
segelfartyg<br />
Österrikisk-Unge rska:<br />
segelfartyg<br />
Portugisiskt:<br />
segelfartyg<br />
Grekiskt:<br />
segelfartyg<br />
48 <strong>om</strong> 13,639 tons<br />
2 » 816 »<br />
Staters:<br />
3 » 1,724 »<br />
7 » 2,308 »<br />
380 » 281,811 »<br />
174 » 89,024 »<br />
50 » 14,485 »<br />
10 » 4,378 »<br />
4 » 2,334 »<br />
4 » 1,138 »<br />
3 » 658 D<br />
2 » 1,232 »<br />
6 2,373 »<br />
1 » 102 »<br />
1 » 409 »<br />
Spanska och utländska 2,355 <strong>om</strong> 720,411 tons.<br />
Från Aclra afgingo till u.trikes orter med last:<br />
14 Britiska fartyg af 6,417 tons<br />
7 Franska d:o89 7 »<br />
89 Spanska d:o<br />
D 26,218 »<br />
33,532 tons.<br />
Till Almeria ank<strong>om</strong>mo:<br />
Svenska:<br />
segelfartyg 2 <strong>om</strong> 453 tons
Norska:<br />
segelfartyg<br />
ångare<br />
11 <strong>om</strong><br />
2»<br />
324<br />
4,629 tons<br />
1,004 » 13 <strong>om</strong> 5,633 tons<br />
Britiska:<br />
segelfartyg ______ 18 <strong>om</strong> 8,246 tons<br />
ångare 113 » 90,163 131 98,409 D<br />
Franska:<br />
segelfartyg ________ _ 17 <strong>om</strong> 2,643 tons<br />
ångare 15 P 1,953 » 32 » 4,596 D<br />
Italienska:<br />
segelfartyg ____________ __________ _____ ______ 19 D 5,370 »<br />
Osterrikisk-Ungerska:<br />
segelfartyg 3 D 1,220 D<br />
Portugisiska:<br />
segelfartyg 7 » 765 D<br />
Ryska:<br />
segelfartyg ------------ 2 <strong>om</strong> 918 tons<br />
ångare 1 D 507 » 3 D 1,425 »<br />
Danska:<br />
segelfartyg ____________ 2 <strong>om</strong> 426 tons<br />
angare 1 D 720 » 3 » 1,146 ».<br />
Tyska:<br />
segelfartyg 5 D 2,020 D<br />
Grekiskt:<br />
segelfartyg 1 » 211 D<br />
Nord-Amerikas Förenta Staters:<br />
segelfartyg 8 » 3,744 D<br />
Spanska:<br />
segelfartyg ___ 957 <strong>om</strong> 40,447 tons<br />
ångare 335 D 208,798 D<br />
1,292 D 249,245 »<br />
Summa spanska och utländska fartyg 1,519 <strong>om</strong> 374,237 tons.<br />
Till Malaga ank<strong>om</strong>mo:<br />
Svenska:<br />
segelfartyg ______ 6 <strong>om</strong> 1,205 tons<br />
angare 11 » 4,266 » 17 <strong>om</strong> 5,471 tons<br />
Norska:<br />
segelfartyg ________<br />
angare<br />
Britiska:<br />
18 <strong>om</strong><br />
12 »<br />
5,949 tons<br />
4487 » 30 » 10,136 »,<br />
segelfartyg<br />
ångare<br />
Franska:<br />
__________ 62 <strong>om</strong> 12,409 tons<br />
219 » 168,185 » 281 » 180,594 »<br />
segelfartyg ______ _ _____ 19 <strong>om</strong> 2,906 tons<br />
ångare _____ 67 D 24,904 » 86 » 27 ;810 D.
325<br />
Tyska:<br />
segelfartyg _________ 16 <strong>om</strong> 2,980 tons<br />
ångare 40 » 27,084 D 56 <strong>om</strong> 30,064 tons<br />
segelfartyg _______ 4 <strong>om</strong> 1,218 tons<br />
1),ngare<br />
Portugisiska:<br />
12 » 14,284 » 16 » 15,502 »<br />
segelfartyg 32 » 2,976 »<br />
Danska:<br />
segelfartyg 8 <strong>om</strong> 1,295 tons<br />
-angare<br />
Belgiska:<br />
» 1,627 » 11 » 2,922 »<br />
ångare 2 » 1,098 »<br />
Ryska:<br />
segelfartyg 5 <strong>om</strong> 1,986 tons<br />
ångare<br />
Italienska:<br />
1 » 651 » 6 » 2,6.37 »<br />
segelfartyg 14 » 2,256 »<br />
Nord-Amerikas Förenta Staters:<br />
segelfartyg 7 D 2,112 »<br />
Spanska:<br />
Från transatlantiska hamnar:<br />
segelfartyg 5 <strong>om</strong> 1,019 tons<br />
ångare 2 » 571 »<br />
andra utrikes otter:<br />
segelfar tyg ____________ 19 <strong>om</strong> 3,703 tons<br />
Angare 140 D 17,502 » 159 D 21,205 »<br />
166 <strong>om</strong> 22,795 tons<br />
Summa spanska och utländska fartyg 724 <strong>om</strong> 306,373 tons.<br />
Sammandraget af förteckningarne, emottagne från de Förenade rikenas<br />
vice konsuler i hamnarne af detta konsulsdistrikt hvarest sådane tunas austalde,<br />
utvisa att:<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
27 segelfartyg ___ af 8,772 tons från Sverige med last<br />
5 ångare ______ D 1,739 D D Norge d:o<br />
5 d:o ___ 1,623 » » hamnar m<strong>om</strong> distriktet med restladdningar<br />
från Norge<br />
9 segelfartyg » 2,284 »1<br />
» hamnar m<strong>om</strong> distriktet i barlast<br />
6 angare 2,557 »<br />
24 segelfartyg D 10,439 D I D andra länder med last<br />
3 ångare _ 1,374 »<br />
4 segelfartyg » 1,357 D 1<br />
8 ångare 3,838 »<br />
d:o i barlast.<br />
7 D 1,590 »<br />
91 svenska fartyg af 33,983 tons, hvilka införtjent en brutto frakt af kronor<br />
671,110.
326<br />
Under år 1878 ank<strong>om</strong>mo 73 segelfartyg af 22,308 tons<br />
44 angare _ _______________ ______ 17,264 D<br />
117 svenska fartyg _ ___ af 39,572 tons..<br />
D 1877 68 segelfartyg af 21,233 tons<br />
31 tingare ________ » 11,361 D<br />
Af svenska fartyg afgingo :<br />
7 segelfartyg af 2,106<br />
11 angare___ 4.266<br />
1 segelfartyg 249<br />
4 ftno'are 1,881<br />
`.3 d:o ______ 961 »<br />
10 segelfartyg<br />
5 ångare _ _ _ _<br />
2 d:o »<br />
19 segelfartyg<br />
2 ångare<br />
24 segelfartyg<br />
3,259<br />
1,778<br />
623<br />
D 5,784<br />
» 1,452<br />
» 10,243<br />
99 svenska fartyg ______ af 32,594 tons._<br />
).)<br />
till Sverige med last<br />
d:o i barlast<br />
hamnar m<strong>om</strong> distriktet för att k<strong>om</strong>plettera<br />
lasten för Sverige<br />
• hamnar m<strong>om</strong> distriktet med restladdningar<br />
från Norge<br />
• d:o i barlast<br />
D andra liinder med restladdningar från<br />
Norge<br />
• d:o med last<br />
D<br />
d:o i barlast<br />
88 svenska fartyg af 32,602 tons, hvilka betingat en brutto utfrakt af kronor-<br />
268,190.<br />
Summan af beräknad bruttofrakt R r de med svenska fartyg in- och utförda<br />
laster belöper sig:<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo :<br />
24 segelfartyg ___ af 5,014<br />
28 angare___ _ 8,313 D<br />
5 segelfartyg 733 D<br />
35 ångare___ ____ » 11,029 D<br />
23 segelfartyg D 7,248 D<br />
11 D 3,883<br />
24 segelfartyg D 9,567 D<br />
81 d:o D 32,863 »<br />
3 ångare__ _ D 918 D<br />
10 segelfartyg » 2,997 D<br />
2 ångare » 1,005 D<br />
år <strong>1879</strong> till kronor 939,300<br />
» 1878 D D 849,020<br />
» 1877 » » 781,710.<br />
Norge med last<br />
hamnar m<strong>om</strong> distriktet med restladdningar<br />
från Norge<br />
d:o i barlast<br />
Svege med last<br />
andra hinder inkl. andra spanska hamnar<br />
med last<br />
d:o i barlast.<br />
246 norska fartyg af 83,570 tons, hvilka införtjent en bruttofrakt af kronor-<br />
1,645,940.<br />
Under år 1878 ank<strong>om</strong>mo 235 norska segelfartyg__ af 70,267 tons<br />
45 D ångare » 15,234 »<br />
280 norska fartyg af 85,501 tons.
327<br />
Under år 1877 ank<strong>om</strong>mo 215 norska segelfartyg_______________ af 68,912 tons<br />
29 » Angare » 12,576 »<br />
Af norska fartyg afgingo:<br />
244 norska fartyg af 81,488 tons.<br />
9 segelfartyg ___ af 3,073 tons till Norge med last<br />
1 d:o ___ » 328 » » d:o i barlast<br />
5 d:o ___ » 733 » 1 » hamnar m<strong>om</strong> distriktet med restladd-<br />
35 ångare ______ » 11,028 » I ningar från Norge<br />
28 segelfartyg ___ D<br />
10 ångare _ »<br />
8, 559 » I<br />
» hamnar in<strong>om</strong> riktet dist i barlast<br />
3,233 D<br />
3 segelfartyg » 455 » 1 » andra länder med restladdningar från<br />
7 ångare » 2,258 » 1 Norge<br />
3 segelfartyg » 931 D D Sverige med last<br />
34 d:o » 9,546 » I D till andra hinder inkl. andra spanska<br />
22 ångare » 6,913 D I hamnar med last<br />
80 segelfartyg » 32,710 D 1<br />
7 ångare __ » 2.166 » f<br />
D €1:o i barlast<br />
244 norska fartyg af 81,933 tons, hvilka betingat en bruttoutfrakt af kronor<br />
353,625.<br />
Summan af beräknad bruttofrakt för de med norska fartyg in- ()eh utförda<br />
laster belöper sig:<br />
år <strong>1879</strong> till kronor 1,999,565<br />
» 1878 D » 1,899,350<br />
» 1877 » » 2,247,068.<br />
I följande . uppgift på de under senaste fem tiren till Spanien ank<strong>om</strong>na<br />
fartyg äro ej tagna i beräkning de, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit i barlast från annan hamn<br />
i samma distrikt.<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
hvaraf från Sverige med last<br />
år <strong>1879</strong> 127 <strong>om</strong> 44,383 tons<br />
D 1878 156 » 48,271 »<br />
» 1877 12-1 39,190 » »<br />
» 1876 167 » 50,938 »<br />
» 1875 104 » 32,224 »<br />
år <strong>1879</strong>_________ 52 <strong>om</strong> 15„117 tons<br />
» 1878____ _____ 54 » 15,535 »<br />
» 1877___ 35 D 9,791 »<br />
D 1876 49 » 4,743 »<br />
D 1875 20 D 6,894 »<br />
Summan af beräknad bruttofrakt får med svenska fartyg in- och utförda.<br />
laster belöper sig<br />
år <strong>1879</strong> till kronor 1,238,070<br />
» 1878 » 1,273,440<br />
» 1877 » » 1,666,150<br />
» 1876 » 1,311,900<br />
» 1875 » » 879,760.
328<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
år <strong>1879</strong> 458 <strong>om</strong> 134,429 tons<br />
» 1878 474 » 130,650<br />
D 1877 432 » 127,986<br />
» 1876 380 » 116,383 »<br />
D 1875 367 D 109,534 D<br />
hvaraf från Norge med last<br />
år <strong>1879</strong> 141 <strong>om</strong> 31,455 tons<br />
» 1878 173 40,512 »<br />
» 1877 155 » 35,272 »<br />
D 1876 104 D24,948 1)<br />
D 1875 135 D 3L376 »<br />
Summan af beråknad bruttofrakt för med norska fartyg in- och utförda<br />
laster belöper sig:<br />
dr <strong>1879</strong> till kronor 3,476,295<br />
D 1878 » » 3,553,120<br />
• 1877 3,938,120<br />
• 1876 2,589,600<br />
• 1875 » 2,703,800.<br />
Import. Af klippfisk importerades under år <strong>1879</strong>:<br />
Till Barcelona:<br />
Kg. 3,118,400 med norska fartyg)<br />
• 481,200 » svenska d:o från Norge.<br />
• 189,000 » spanska d:o<br />
Kg. 3,788,600<br />
1,516,800 från Isefjord, Reikiavik och Lerwick.<br />
Kg. 5,305,400 under dr <strong>1879</strong><br />
mot<br />
Kg. 4,706,400 från Norge<br />
1 dr 1878.<br />
» 1,695,000 D Island och Shetlandi under<br />
Kg. 6,401,400.<br />
Kg. 4,716,250 frail Norge<br />
under år 1877.<br />
915,250 D Island och Shetlandl<br />
Kg. 5,631,500.<br />
och af stockfisk frn Norge:<br />
år <strong>1879</strong> _____ 141,300 kg.<br />
1878 160,900 »<br />
)) 1877 151,000 o N1h,<br />
Till Tarragona:<br />
Kg. 297,500 med svenska farty<br />
D 1,303,700 » norska d:o från Norge.<br />
• 358,400 D spanska d:o<br />
Kg. 1,959,600<br />
• 83,500 frn Island<br />
Kg. 2,043,100 under <strong>1879</strong>.
-mot<br />
Kg. 2,439,300 från Norge<br />
329<br />
» 161,300 D Island och Shetlandj<br />
Kg. 2,600,600.<br />
Kg. 2,683,500 frill Norge<br />
• 64,900 D Island och Shetland!<br />
I under dr 1878.<br />
1 under år 1877.<br />
Kg. 2,748,400.<br />
soch af stockfisk från Norge :<br />
ar <strong>1879</strong> _______ 17,500 kg.<br />
» 1878 _____ _ 5,100 »<br />
D 1877 _________ 29,450 o<br />
Till Valencia:<br />
Kg. 276,500 med norska fartyd<br />
» 105,000 » spanska d:o<br />
frail Norge.<br />
Kg. 381,500<br />
» 2,167,200 fran Newfoundland och Labrador.<br />
_Kg. 2,548,700 under ar <strong>1879</strong>.<br />
mot:<br />
Kg. 275,400 från Norge<br />
• 2,115,000 D Newfoundland<br />
Kg. 2,390,400<br />
Kg. 412,400 frail Norge<br />
» 1,544,000 » Newfoundland<br />
Kg. 1,956,400<br />
etc.1 under ar 1878.<br />
I under ar 1877.<br />
etc.i<br />
Till Alicante:<br />
Kg. 248,500 med svenska fartyg)<br />
» 1,497,000 » norska d:o frail Norge.<br />
• 118,700 D spanska d:o<br />
Kg. 1,864,200<br />
» 3,242,000 fran Newfoundland och Labradork-usten.<br />
Kg. 5,106,200 under år <strong>1879</strong>.<br />
mot<br />
Kg. 1,096,300 fran Norge<br />
D 2,587,500 D Newfoundland etc.I<br />
Kg. 3,683,800<br />
under dr 1878.<br />
Kg. 1,076,500 frail Norge<br />
I under ar 1877.<br />
» 1,806,100 » Newfoundland etc.<br />
Kg. 2,882,600.<br />
Till Carthagena:<br />
Kg. 373,900 med norska fartyg frail Norge<br />
• 492,200 fran Newfoundland etc.<br />
Kg. 866,100 under år <strong>1879</strong>.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart. 22
330<br />
mot<br />
Kg. 579,600 från Norge<br />
1 under år 1878.<br />
263,700 )) Newfoundland etc.1<br />
Kg. 843,300<br />
Kg. 349,950 från Norge<br />
! under år 1877.<br />
253,350 )) Newfoundland etc.<br />
Kg. 603,300.<br />
Kg. 296,000<br />
•<br />
Till Almeria:<br />
Kg. --- från Norge<br />
• 60„000 )) Newfoundland<br />
Kg. 60,000 under år <strong>1879</strong>.<br />
Kg. 51,000 från Norge<br />
I under dr 1878.<br />
)) 245,000 D Labradorkusten<br />
Kg. --- från Norge<br />
1 under år 1877.<br />
125,000 D Newfoundlandf<br />
Kg. 125,000.<br />
Till Malaga:<br />
Kg. 84,000 med svenska fartyg<br />
• 726,300 D norska d:o från Norge.<br />
87,500 D spanska d:o<br />
Kg. 897,800<br />
,2, 302,100 från Newfoundland etc.<br />
Kg. 3,199,900 under år <strong>1879</strong>.<br />
mot:<br />
Kg. 625,600 fran Norge<br />
I under år 1878.<br />
)) 1,254,800 D Newfoundland etc.<br />
Kg. 1,880,400<br />
Kg. 1,814,600 från Norge<br />
)) 1,750,200 D Newfoundland etc. { un der dr 1877.<br />
Kg. 3,564,800<br />
således hela importen af klippfisk till hamnarne i detta distrikt:<br />
Fran Norge<br />
År <strong>1879</strong>. ir 1878. År 1877.<br />
Till Barcelona ___ Kg. 3,788,600 4,706,400 4,716,250.<br />
)) Tarragona D 1,959,600 2,439,300 2,683,500.<br />
)) Valencia 381,500 275,400 412,400.<br />
)) Alicante, D 1,864,200 1,096,300 1,076,500.<br />
• Carthagena _ ______________ 373,900 579,600 349,950.<br />
D Almeria, ___ _________ 51,000<br />
)) Malaga )) 897,800 625,600 1,814,600.<br />
Summa Kg. 9,265,600 9,773,600 11,053,200.
samt från IsMild, Shetland, Newfoundland, Labradorkusten etc.<br />
År <strong>1879</strong>. År 1878. År 1877.<br />
Till Barcelona Kg. 1,516,800 1,695,000 915,250.<br />
D Tarragona D 83,500 161,300 64,900.<br />
D Valencia, D 2,167,200 2,115,00-0 1,544,000.<br />
• Alicante ____________________ » 3,242,000 2,587,500 1,806,100.<br />
• Carthagena 492,200 263,700 253,350.<br />
» Almeria D 60,000 245,000 125,000.<br />
» Malaga ______ D 2,302.100 1,254,800 1,750,200.<br />
331<br />
Till Bilbao distrikt infördes från Norge:<br />
Kg. 12,220,000 med norska fartyg<br />
D 2.054,000 » svenska och andra nationers<br />
Kg. 14,274,000 under dr <strong>1879</strong>.<br />
Kg. 9,863,800 8,322,300 6,458,800.<br />
och<br />
Kg. 3,452,000 från Island, Faröarne, Shetland och Newfoundland.<br />
mot<br />
Kg. 12,470,000 frail Norge I under år 1878.<br />
D 3,609,000 D Island etc.<br />
Kg. 16,079,000<br />
Kg. 12403,000 från Norge under år 1877.<br />
Till Cadiz distrikt infördes från Norge:<br />
Kg. 52,500 med norska fartyg 1<br />
77,000 från andra utrikes orterl<br />
under år <strong>1879</strong>.<br />
mot:<br />
Kg. 78,500 från Norge under år 1878.<br />
• 343,900 » • d:o » » 1877.<br />
Hela importen af klippfisk till Spanien från Norge, belöper:<br />
Under år <strong>1879</strong> Kg. 23,592,100.<br />
» D 1878 D 22,322,100.<br />
» » 1877 » 23,500,600.<br />
• 1876 D 19,264,000.<br />
» » 1875_ 23,854,200.<br />
samt af klipp- och stockfisk från alla lander:<br />
Under eti. <strong>1879</strong> Kg. 40,061,800.<br />
» » 1878 » 35,393,000.<br />
• D 1877 )) 33,057,400.<br />
D 1876 D 31,514,100.<br />
D 1875 » 34,888,200.<br />
Importen af plankor, brader, bjelkar, sparrar etc. till Barcelona under<br />
år <strong>1879</strong> var:<br />
Från Sverige:<br />
med 8 svenska fartyg kbm. 6,700<br />
» 7 norska » 7,000<br />
» 3 andra nationers » 3,2.00 kbm. 16,900.
Fran Norge:<br />
med 6 norska fartyg<br />
332<br />
Fran Finland:<br />
med 4 svenska fartyg__ _______ kbm. 5,400<br />
» 6 norska 6,300<br />
» 13 andra nationers 15,000<br />
Fran Nord-Amerika :<br />
med 2 svenska fartyg___ kbm. 3,600<br />
» 5 norska _____ _ » 4,100<br />
» 9 andra nationers » » 5,200<br />
Fran Österrike :<br />
med 2 österrikiska fartyg » 500.<br />
Kbm. 61,100.<br />
samt under ar 1878:<br />
fran Sverige kbm. 26,370.<br />
D Norge 5,360.<br />
» Finland D 33,470.<br />
D Nord-Amerika 7,220.<br />
mot 57,510 kbm. under ar 1877<br />
79,300 » » » 1876.<br />
kbm. 4,100.<br />
26,700.<br />
12,900.<br />
Kbm. 72,420.<br />
Till öfrige hamnar i distriktet under ar <strong>1879</strong> :<br />
Fran Sverige riled 19 svenska, 17 norska och 6 andra nationers<br />
fartyg kbm. 26,650.<br />
D Norge med 2 norska fartyg D 950.<br />
D Finland med 1 svenskt, 9 norska och 25 andra nationers<br />
fartyg D 29,610.<br />
» Nord-Amerika, med 2 svenska, 11 norska och 5 andra notioners<br />
fartyg D 17,540.<br />
Kbm. 74,750.<br />
samt under dr 1878 :<br />
Fran Sverige kbm. 24,030.<br />
• Norge D 3,770.<br />
• Finland » 31,040.<br />
• Nord-Amerika » 5,550.<br />
Kbm. 64,390.<br />
Således inalles till alla hamnarne i distriktet, under ar <strong>1879</strong>.<br />
Fran Sverige ____ _______ kbm. 43,550.<br />
D Norge D 5,050.<br />
D Finland D 56,310.<br />
D Nord-AmerikaD 30,940.<br />
Kbm. 135,850.<br />
samt under 1878:<br />
Fran Sverige kbm. 50,400.<br />
D Norge » 9,130.
333<br />
Fran Finland ___ ...... kbm. 64,510.<br />
» Nord-Amerika ____________ ___ 12,770.<br />
mot kbm. 120,100 under dr 1877.<br />
Kbm. 136,810<br />
Till hamnarne i Bilbao distrikt importerades:<br />
Fran Sverige kbm. 33,750.<br />
» Norge _________ D 2,440.<br />
mot 28,310 kbm. under 1878.<br />
29,700 » » 1877.<br />
Kbm. 36,190<br />
Fran Finland kbm. 5,900.<br />
» Tyskland » 1,100.<br />
» Nord-Amerika D 2,010.<br />
Kbm. 9,010.<br />
Till Cadiz distrikt:<br />
Fran Sverige _____ _______________ kbm. 12,820.<br />
» NorgeD 1420.<br />
Kbm. 13,940.<br />
mot 22,280 kbm. under 1878.<br />
14,320 » 1877.<br />
Af ordinärt sagadt och hugget virke, sås<strong>om</strong> furu, gran etc. importerades<br />
till hela Spanien:<br />
Under dr <strong>1879</strong> kbm. 277,850,<br />
» » 1878 » 297,570,<br />
» » 1877 » 286,150,<br />
» » 1876 » 280,990,<br />
• » 1875 » 203,790.<br />
Af andra produkter har importerats till distriktet:<br />
Fran Sverige: 60 tons stangjern pr transit för Marseille, 190,000 kg. ved.<br />
Fran Norge : 225 tunnor trap, 800 tons is och 90 lador öl.<br />
Till Bilbao distrikt från Norge: 3,540 tunnor fiskr<strong>om</strong>, 72 tunnor tran<br />
och 460 tons is.<br />
Till Cadiz distrikt frail Norge: 675 tons is.<br />
De förnämsta artiklar, s<strong>om</strong> importerats till Barcelona under dr <strong>1879</strong> från<br />
främmande länder och s<strong>om</strong> gifvit största fraktsysselsättningen, hafva vant:<br />
Stenkol___ ______ 265,200 metr. tons, mot<br />
176,900 under ar 1878,<br />
256,900<br />
•<br />
» 1877.<br />
B<strong>om</strong>ull ___ 36,900 mot<br />
30,400 under ar 1878,<br />
33,600<br />
34,100<br />
» » 1877,<br />
» 1876,<br />
30,700<br />
» 1875.<br />
Socker ______ 8,800 mot<br />
8,900 under ar 1878.<br />
Hudar ------ 366,600 st. mot<br />
368,500 » under ar 1878.
334<br />
Petroleum _ _ 22,200 fat och 22,800 lador mot<br />
19,800 D och 10,900 lador under år 1878.<br />
Kakao _ _ ___ 13,500 sackar, mot<br />
13,600 )) under fir 1878.<br />
Kaffe 17,500 )) mot<br />
22,600 D under dr 1878.<br />
Pipstafver 1,366 tusende mot<br />
1,158 D under ar 1878.<br />
Hvete och majs:<br />
frail Nord-Amerikas förenta stater 612,000 hektolit.<br />
Svarta hafvet _ 489,900 D<br />
hamnar i Donaufloden ______ 41 ,900<br />
Marseille, Havre etc. ___ 21,300<br />
Summa 1,165,100 hektolit.<br />
mot 710,000 hektolit. under år 1878.<br />
Till hela Spanien har importerats :<br />
ar <strong>1879</strong> ar 1878 ar 1877<br />
Stenkol metr. tons 873,343 761,557 764,461<br />
Raff. petroleum 21,015 22,577 35,632<br />
1,591 463 2,697<br />
Jern i skenor, stiinger och redskap 81,797 59,069 57,787<br />
B<strong>om</strong>ull 38,437 37,928 34,162<br />
Ull 1,586 1,729 1,826<br />
Papper 4,817 3,625 4,664<br />
Hudar och skinn 1,450 6,844 6,427<br />
Korn, majs och rag 71,384 21,468 10,490<br />
Hvete 119,328 60,192 9,203<br />
Hvetemjiil 18,117 4,036 4,159<br />
Socker 33,372 29,227 30,903<br />
Kakao 6,001 4,937 6,141<br />
Kaffe 3,655 3,092 2,295<br />
Fartyg st. 12 11 39<br />
af eng. tons 1,612 3,224 6,916<br />
Införselstullumgalder uppburna :<br />
ar <strong>1879</strong> pesetas 78,243,551<br />
mot D 1878 )) 67,568,421<br />
D 1877 )) 63,954,192.<br />
L. 1876 ar 1875<br />
659,538 467,587<br />
3,414 3,104<br />
5e,891 40,829<br />
38,872 33,782<br />
2,553 1,752<br />
4,952 5,394<br />
7,866 9,036<br />
20,655 19,478<br />
39,677 20,385<br />
9,351 7,889<br />
32,348 27,944<br />
6,020 4,506<br />
3,203 2,468<br />
36 43<br />
11,155 7,100<br />
Importen fran Sverige till Spanien bestod nastan uteslutande af travaror.<br />
De ringa partier stangjern s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo, upplades pa nederlag M. att afsandas<br />
till Frankrike.<br />
Af hela importen af travaror till Spanien, hafva ankonmit :<br />
32,43 % frail Sverige, och<br />
3,01 )) Norge<br />
mot 32 och 5 %, under ar 1878.<br />
Priset a plankor har under senare delen af förlidet ar, tagit favör, sa<br />
att vanligt godt norrlands virke, hvilket vid början af <strong>1879</strong> endast erhöll 45<br />
pesetas pr tolft 3 X 9 tums 14 fots furu, i början af innevarande ar realiserats<br />
till 50 pesetas, med förhoppning att vid hitk<strong>om</strong>sten af de första lasterna af<br />
instundande skeppning erna 55 pesetas gen<strong>om</strong> den stegring i detaljprisen s<strong>om</strong><br />
intradt, ehuru afsattningen ej ar sa liflig s<strong>om</strong> borde förvantas i betraktande af<br />
de manga byggnadsföretag, s<strong>om</strong> börjat sattas i verkstallighet, sava.1 har i Barcelona<br />
s<strong>om</strong> i hela Catalonien.
335<br />
Importen frail Norge till Spanien bestod förnämligast, sås<strong>om</strong> synes af<br />
foregående uppgifter, af klippfisk och smirre partier stockfisk. Af hela det<br />
qvantum, s<strong>om</strong> deraf importerades till Spanien, ank<strong>om</strong>mo 58 r, frail Norge under<br />
år <strong>1879</strong>, mot 63 %). under 1878 och 72 % under 1877. Under norsk flagga<br />
ank<strong>om</strong>mo af den från Norge införda 83 %, under <strong>1879</strong>; mot 73 X under<br />
1878.<br />
Den öfriga importen frill Norge verkstäldes uteslutande under norsk flagga.<br />
Priset å den norska klippfisken, s<strong>om</strong> vid början af året noterades till 34<br />
pesetas pr 40 kg. i magasin, stegrades nagot under fastlagstiden, da största förbrukningen<br />
deraf uger rum, men nedgick sedermera. Det första partiet af nya<br />
fangsten hitk<strong>om</strong> den 26 maj, och öppnades försäljningen till 37 pesetas, i likhet<br />
med foregående aren 1878 och 1877. Redan i juni maste priset nedsittas<br />
till 34 pesetas för prima sortering, och i juli till 32, samt vid årets<br />
.slut till 30, hvilket vant med ringa fluktuationer det rådande under inneva-<br />
Tande år.<br />
Med ledsnad maste jag meddela, att gen<strong>om</strong> den föga sorgfilliga behandling<br />
fisken underkastas i Norge, utfaller qvaliteten med hvarje år alit sämre och<br />
.simre, hvilket ger anledning till ständig klagan frail importörernes sida, hvilka<br />
under senare alien lidit kinnbara förluster. Om under innevarande firs fiske<br />
,qvaliteten ej förbittras, k<strong>om</strong>ma spekulanterna i Norge att blifva nödsakade fOr<br />
.egen rikning hitsända klippfisken i konsignation till försiljning, i stillet fed -<br />
att derå erhalla skeppningsorder för importörernes rikning.<br />
Oaktadt det förflutna aret ifvenledes vant föga gynsamt för de Förenade<br />
Tikena, har det dock vant något bittre in det nist föreglende, och äro utsigterna<br />
för det innevarande mera hoppgifvande.<br />
Den tryckta affirsställningen Mr i landet vid förlidet ars början har litet<br />
.efter hand förbättrats A, att vid ?wets slut var den redan något ,a3.era tillfredsstillande,<br />
gen<strong>om</strong> den stora exporten af vin till Frankrike, till stegrade priser.<br />
:Sedan dess har den ytterligare förbittrats gen<strong>om</strong> utsigten till god spanmålsskörd<br />
i hela Spanien, och gen<strong>om</strong> att innu förmånligare priser erhallas för vinet, med<br />
-fortfarande efterfrågan.<br />
Export. Under förflutna året har fran hamnarne i detta distrikt, i likhet<br />
med hvad s<strong>om</strong> var förhallandet under föregaende; ingen vidare export till Sverige<br />
.med segelfartyg ägt rum, in af salt frail Torrevieja, men med de ingare s<strong>om</strong> afgatt<br />
fran Tarragona, Denia och Malaga till Göteborg och Stockholm, hafva partier<br />
;af vin och frukter afsändts, till Norge har äfvenledes endast exporterats salt.<br />
Af salt exporterades från Torrevieja under år <strong>1879</strong> till:<br />
Ryssland metr. tons 11,831.<br />
Sverige ..................... 4,266.<br />
Norge 4,257.<br />
Newfoundland ................ 2,220.<br />
Tyskland 1,522.<br />
Danmark för order ..__ _ ___________ 511.<br />
Brasilien 343.<br />
Metr. tons 24,950.<br />
Denna export har verkstilits:<br />
3,888 metr. tons med 10 svenska fartyg,<br />
9,002 21 norska<br />
6,255 D 12 ryska<br />
2,220 D 6 franska
336<br />
1,815 metr. tons med 6 britiska fartyg,<br />
1,522 D 4 tyska<br />
218 » 1 hollandskt<br />
24,950 metr. tons.<br />
Priset bibehålles oförandradt:<br />
pesetas 9,- fr det tvattade<br />
D 7,50 c. D D ordinara otvattade (rödt och grått),<br />
pr 1,000 kg. a vagskålen i saltgården, varande alla <strong>om</strong>kostnaderna tills <strong>om</strong>bord,<br />
s<strong>om</strong> belöpa <strong>om</strong>kring 1 peseta 50 c. pr ton, för koparens rakning.<br />
Förrådet af salt ar ringa jemfördt med foregående år, och qvaliteten<br />
deraf ej heller sardeles vacker. Exporten till dess den nya skörden insamlas,<br />
k<strong>om</strong>mer således ej att blifva stor.<br />
De förnamsta artiklar s<strong>om</strong> exporterats från Spanien till utrikes orter,<br />
hvilka gifvit största fraktsysselsattningen, voro:<br />
Ar <strong>1879</strong> fir 1878 at. 1877 år 1876 år 1875<br />
B<strong>om</strong>olja<br />
Korkbark<br />
metr. tons<br />
»<br />
13,280<br />
2,114<br />
24,612<br />
2,748<br />
9,577<br />
1,984<br />
4,998<br />
1 ,445<br />
6,00 6<br />
1,480<br />
Gräs (Esparto) oarbetadt<br />
D:o arbetadt<br />
Anis och Kummin<br />
Spansk peppar (malen)<br />
»<br />
»<br />
»<br />
0<br />
30,326<br />
1,269<br />
635<br />
668<br />
30,995<br />
1,214<br />
279<br />
877<br />
32,551<br />
1,181<br />
282<br />
656<br />
37,013<br />
1,267<br />
292<br />
661<br />
43,837<br />
1,302<br />
472<br />
732<br />
Mandel - » 6249 , 1,681 4,302 3,161 3,569<br />
Hasselnötter .<br />
Jordpistacier (Arachides)<br />
Russin<br />
0<br />
»<br />
„<br />
7,465<br />
6,076<br />
32,154<br />
5,789<br />
658<br />
33,398<br />
7,149<br />
1,164<br />
37,903<br />
5,270<br />
658<br />
40,372<br />
6,311<br />
1,673<br />
32,315<br />
Vindrufvor<br />
Risgryn<br />
»<br />
»<br />
12,480<br />
1,543<br />
11,864<br />
2,198<br />
7,087<br />
2,848<br />
2,096<br />
3,182<br />
3,472<br />
2,993<br />
Johannisbröd (Caroubes) » 295 1,929 4,980 3,643 7,956<br />
Garbanser (Pois chiches) » 3,163 ,13 6<br />
3,143 4,903 3,863<br />
Koppar » 20,834 1,377 1,200 324 92<br />
Bly 0 100,336 90,841 111,952 87,408 92,064<br />
Qvicksilfver » 2,100 1,372 1,776 965 1,716'<br />
Zinkmalm » 27,613 33.533 65,704 40,143 42,234<br />
Kopparmalm » 459,576 427,259 510,727 453,781 362,365<br />
Jernmalm )3 1,064,118 1,315,434 1,244,127 631,690 334,321<br />
Öfriga malmer » 35,576 42,301 25,260 26,386 43,950<br />
Lakritsrot_ 0 1,875 2,486 1,818 1,795 1,784<br />
Salt „ 255,847 246,590 300,234 212,992 269,97 8<br />
Apelsiner tusen styck. 3,823,049 796,037 711,961 726,652 500,574<br />
Citroner metr. tons 4,792 4,297 4,434 3,626 2,603-<br />
Vin hektoliter 4,063,011 2,672,468 2,234,549 1,839,408 2,020,601<br />
Vardet af exporten uppgick:<br />
ar <strong>1879</strong> till pesetas 503,899,110,<br />
D 1878 » » 431,326,651,<br />
» 1877 ___ » » 454,378,596,<br />
» 1876 D D 390,673,983,<br />
D 1875 » D 401,638,877.<br />
Fraktfart. Fraktfarten från utrikes orter med norska och svenska segelfartyg<br />
till hamnarne i detta distrikt och till Spanien i allmanhet har bestått<br />
i transporten af travaror från Östersjön, stenkol från Storbritannien, b<strong>om</strong>ull,<br />
stafver, petroleum, plankor etc. från Nord-Amerika och några få laddningar<br />
spanmål från Svarta hafvet, guano från Stilla hafvet etc.<br />
Vid exporten har endast en ringa del lyckats ernå frakter med vin till Syd-<br />
Amerika, hvarför andra mindre förmånliga af gras, malmer, salt etc. till europeiska<br />
hamnar mast antagas, hvilka endast betaeka <strong>om</strong>kostningarne, samt resten,<br />
afseglat i barlast eller skepparne nAst köpa salt för rederiernas rakning.
337<br />
Med hvarje ar uttranga Angarne allt mera segelfartygen i fraktfarten, och<br />
i de fiesta fall till sa laga frakter, att dessa senare ej kunna antaga dem. De<br />
Förenade rikenas handelsflotta Atnjuter dock under dessa <strong>om</strong>standigheter ett<br />
sådant anseende, att den betingar de jemförelsevis basta frakterna.<br />
I Barcelona erhöllo fraktsysselsattning endast 1 svenskt och 1 norskt<br />
segelfartyg med vin till La Platafloden; 2 norska ångare och 1 segelfartyg till<br />
norra Frankrike, likaledes med vin.<br />
Resten maste afgå i barlast.<br />
I Tarragona: 2 svenska och 10 norska segelfartyg till La Platafloden och<br />
Brasilien med vin, 1 svenskt segelfartyg samt 4 norska Angare och 3 segelfartyg<br />
till norra Frankrike, Hamburg och Holland med vin etc., dessut<strong>om</strong><br />
export af <strong>om</strong>kring 120,000 pipor vin, 92,300 sackar hasselnötter och 23,300<br />
sackar mandel.<br />
I Valencia: 2 svenska och 2 norska segelfartyg till La Platafloden med<br />
vin, 1 svenskt segelfartyg till England med palmblad, 2 norska Angare till<br />
England med apelsiner.<br />
I Denia: 1 svensk Angare till Sverige med russin, förut<strong>om</strong> en export af:<br />
13,800 metr. tons till England,<br />
8,600 Nord-Amerika,<br />
1,000 Frankrike.<br />
I Alicante: 1 svenskt segelfartyg till Havre med vin och 1 norskt till<br />
Hamburg med gras samt 3 svenska segelfartyg till Savona med kasserade rails.<br />
I Carthagena: 2 svenska segelfartyg till Philadelphia med jernmalm.<br />
I Almeria: 1 svenskt och 7 norska segelfartyg till Storbritannien med<br />
gras, 1 norskt segelfartyg till New-York med jernmalm.<br />
I Malaga: 10 svenska Angare och 1 segelfartyg till norra Europa med vin,<br />
olja och frukt; 7 norska angare till d:o med d:o ; 1 norskt segelfartyg till Puerto<br />
Cabello med vin och russin.<br />
De frakter s<strong>om</strong> under förlidet Ar betalts für till hamnarne i detta distrikt<br />
importerade laster med de Förenade rikenas fartyg hafva vant:<br />
Fran Norge med klippfisk, pr 3 v<strong>og</strong>:<br />
Till Barcelona med angare pesetas 21/<br />
segelfartyg 2—<br />
öfrige hamnar med ångare och segelfartyg ...... 21/4 A, 2—<br />
Fran Norge med plankor pr St. Petersb. Stand:<br />
Till Barcelona francs 70 A, 60<br />
Fran Botniska viken D 90 h 80<br />
Fran Storbritanien med stenkol pr ton 15 h 12 sh. sterlg.<br />
Från Georgien (För. Stat.) med plankor pr St. Petersb. Stand R., 3,10 sh.<br />
h L 4,10 sh.<br />
Utfrakterna s<strong>om</strong> betingats hafva vant:<br />
Till La Platafloden med vin pr pipa francs 21 A, 22.<br />
D Brasilien » d:o 28 A, 30.<br />
• S:t Petersburg 35 sh. pr ton.<br />
D Hamburg 70 riksm. pr last.<br />
D Sverige och Norge med salt pr 6 kub.-fot krona 1 11, A, 1.<br />
D Riga och Liban pr last 16 A) 14 silfverrubel.<br />
Sås<strong>om</strong> hare synes, har afvenledes fraktfarten vant föga gynsam fir de<br />
Förenade rikenas rederier, men mama grundade klag-an höres Fran alla lander.
338<br />
Den spanska handelsflottan befinner sig, synnerligast för hvad s<strong>om</strong> angår<br />
-segelfartygen, i ett bedröfligt tillstånd, och med de dryga pålagor, s<strong>om</strong> drabba<br />
idensamma, kan den ej täfla med andra nationers.<br />
Rederierna, understödde af det inflytelserika protektionistpartiet, fortfara<br />
.att arbeta förtvifladt för att ernå återställandet af differentialtullen under utländsk<br />
flagga. Oaktadt regeringen ej synes villig att lug& på detta, k<strong>om</strong>mer<br />
den dock se sig nödsakad att inför de församlade Cortes föreslå åtgarder för<br />
att vid transporten af varor från transatlantiska hamnar tillerkänna de inhemska<br />
fartygen vissa förmåner.<br />
S<strong>om</strong> Storbritannien annu ej afslutat någon handelstraktat med Spanien,<br />
fortfara dess produkter att vara underkastade de högre tuilumgälder, hvar<strong>om</strong><br />
mina foregående han.delsberättelser utförligare handlat.<br />
Under det förflutna året hafva endast 3 rymningar från norska och 1 frail<br />
svenskt fartyg egt rum, hvarvid rymmarne ej lyckats ertappas.<br />
Af sjömansanvisningar utstaldes:<br />
8 för kronor 1,475 på Sverige<br />
17 » » 1,760 » Norge.<br />
Vexelkurserna i Barcelona hafva undor året fluktuerat emellan:<br />
47 1/2 ach 48 1/4 pence pr 5 pesetas på London b, 3 månaders dato,<br />
francs 4,95 och 5,05 pr d:o på Paris h 8 dagars sigt.<br />
Sundhetstillståndet har vant och är fortfarande i alla afseenden fullk<strong>om</strong>ligt<br />
tillfredsstallande såväl i hamnarne af detta distrikt, s<strong>om</strong> i hela Spanien.<br />
C. A. Dahlander.<br />
Breflau den 4 april 1880.<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberätteise för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Liks<strong>om</strong> förra året hyser jag fortfarande den förhoppning att de tyska,<br />
stenkolen skola lyckas vinna inträde på den svensk- norska marknaden ; och<br />
räknar jag på att detta skall ske nar våra egna jernverks behof blifvit tillfredställda<br />
och exporten till Palen minskats.<br />
Affärernas uppbl<strong>om</strong>string i Ofre Schlesiens industridistrikt under de senaste<br />
sex månader, den ofvan <strong>om</strong>nämnda exporten och den stränga vintern bafva<br />
höjt prisen och gifvit sådan fart it arbetena i våra kolgrufvor att man icke<br />
kan tanka sig någon minskning i priset, och utan en sådan kunna mina bemödanden<br />
aldrig krönas med framgång. Jag upphör emellertid icke att egna all<br />
möjlig <strong>om</strong>tanke åt denna fråga.<br />
Beträffande handelsutbytet emellan de Förenade riken och distriktet visar<br />
det någon förbättring i jemförelse med 1878; man har dervid i många fall<br />
undvikit mellanhanderna i Stettin och Hamburg.<br />
Utförseln harifrån har i främsta rummet bestått af socker, vidare af mjöl,<br />
porslin, yllevaror, klöfverfrö m. m.; ullutförseln ar fortfarande i aftagande.<br />
Från Sverige och Norge hafva införts nickel, koppar, spikjern, trdvaror<br />
m. fl. artiklar, i öfverenstämmelse med foregående år.<br />
Robert Berthold.
Köpenhamn i maj 1880.<br />
339<br />
Danmark.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till ministern för utrikes ärendena.)<br />
Antalet och dragtigheten af svenska och norska fartyg, s<strong>om</strong>, enligt ink<strong>om</strong>na<br />
uppgifter, år <strong>1879</strong> lossat eller intagit laddning i hamnar i detta generalkonsulsdistrikt,<br />
har vant följande :<br />
I. Svenska fartyg:<br />
a. Segelfartyg.<br />
Antal Reg:tons<br />
Ank<strong>om</strong>na från Sverige med last 1,614 87,405,<br />
D D i barlast 20 636,<br />
D utrikes orter med last 248 38,022.<br />
» » » i barlast ___ __ _____ 3 79,<br />
» hamnar i distriktet med last 19 879,<br />
D D i barlast 27 1.558,<br />
vid årets början qvarldgo från året förut ___ __ _ ___ ______ 39 6,231,<br />
hvarjemte för svensk rakning inkoptes2 333.<br />
Summa 1,972 135,143.<br />
Och afgångna till Sverige med last 236 10,090,<br />
i barlast _____________________ 1 ,567 105,088,<br />
» utrikes orter med last_ ________________ 22 2,130,<br />
i barlast 65 8,846,<br />
» hamnar i distriktet med last 17809,<br />
i barlast 17 1,138,<br />
qvarliggande vid årets slut 48 7,042.<br />
Summa 1,972 135,143.<br />
b. lingfartyg.<br />
Ank<strong>om</strong>na från Sverige med last 278 40,073,<br />
» » i barlast 125 17,169,<br />
D utrikes orter med last 346 62,320,<br />
» » i barlast 6 1,341,<br />
» hamnar i distriktet med last 1 314,<br />
D D i barlast 4 1,154,<br />
qvarliggande från foregående året 1 130.<br />
Summa 761 122,501.<br />
Och afgångna till Sverige med last 317 50,818,<br />
D D i barlast 132 20,907,<br />
» utrikes orter med last 281 41,997,<br />
» » i barlast 24 6,845,<br />
D hamnar i distriktet med last I 273,<br />
» » i barlast 5 1,365,<br />
qvarliggande vid årets slut 1 296.<br />
Summa 761 122,501.
340<br />
Totalsumman af svenska fartyg, s<strong>om</strong> under år <strong>1879</strong> besökt danska ham-nar,<br />
hvarest svenska och norska konsulstjenstemän dro anstälde, utgör således:<br />
för segelfartygen 1,972 <strong>om</strong> 135,143 reg:tons drägtighet,<br />
» ångfartygen 761 » 122,501 »<br />
tillsammans 2,733 <strong>om</strong> 257,644 reg:tons drägtighet,<br />
s<strong>om</strong>, i jemförelse med foregående året 1878, utvisar:<br />
vid hufvudstationen en minskning af 30 fartyg och 15,228 reg:tong<br />
» v. konsulsstationerne på öarne en tillökning 89 » 5) 10,347 »<br />
)) Jutland » » 199 » » 11,920 »<br />
eller för bela distriktet en tillökning af 258 fartyg, men blott 7,039 reg:tons<br />
i drägtighet, utgörande i medeltal cirka 27 tons pr fartyg, utvisande huru små<br />
dessa fartyg iiro, s<strong>om</strong> drifva handel på provinshamnarne.<br />
II. Norska fartyg:<br />
a. Segelfartyg.<br />
Antal Reg:tons<br />
Ank<strong>om</strong>na frfin Norge med last 894 25,299,95,<br />
»<br />
D<br />
utrikes orter med last<br />
» i barlast<br />
456<br />
10<br />
98,726,85,<br />
716,07 7<br />
» hamnar i distriktet med last 9 597,01,<br />
» » i barlast 24 3,248,24,<br />
vid årets början qvarlago från ?wet förut 2 637,50.<br />
Summa 1,395 129,225,62.<br />
Oeh afgingo till Norge med last 277 7,569,84,<br />
» » i barlast.868 53,731,93,<br />
» utrikes orter med last 30 8,800,88,<br />
» » i barlast 191 55,249,69,<br />
» hamnar i distriktet med last 10 912,09,<br />
» » i barlast _____ ...... 10 1,546,73,<br />
vid årets slut qvarldgo 8 1,359,06,<br />
hvarjemte blifvit såldt 1 55,40.<br />
Summa 1,395 129,225,62.<br />
b. :kn gfartyg .<br />
Ank<strong>om</strong>na från Norge med last 100 20,730,70,<br />
• )) i barlast 2 557,81,<br />
utrikes orter med last 26 6,073,16,<br />
i barlast 5 1,038,87,<br />
• hamnar i distriktet med last 4 1,082,80,<br />
i barlast --------------- -5 898,65.<br />
Summa 142 30,381,99.<br />
Och afgingo till Norge med last 102 20,447,46,<br />
» » i barlast 3 393,43,<br />
» utrikes orter med last 23 6,201,60,<br />
» » i barlast 8 2,108,19,<br />
» hamnar i distriktet med last...... ____ 2 329,48,<br />
» » i barlast _______ 4 901,83.<br />
Summa 142 30,381,99.
341<br />
Totalsumman af norska fartyg, s<strong>om</strong> under ifrågavarande år besökt hamname<br />
i hela generalkonsulsdistriktet, utgör således:<br />
för segelfartygen 1,395 med 129,225,6 2 reg:tons drägtighet,<br />
» ångfartygen 142 D 30,381,99 »<br />
tillsammans 1,537 med 159,607,61 reg:tons drägtighet,<br />
hvilket samlade antal fartyg och drägtighet, jemfördt med foregående året,<br />
'-utvisar:<br />
för hufvudstationen en tillökning af 39 fartyg och 18,270 reg:tons<br />
» v. konsulsstationerne på öarne D 15 » » 4,332 »<br />
» Jutland » 344 » » 29,960 »<br />
eller för hela distriktet en tillökning af 398 fartyg och cirka 52,565 tons i<br />
drägtigheten, utgörande en medeltalsdrägtighet af cirka 132 tons pr fartyg.<br />
Slutsatsen af dessa sifferuppställningar är således, att den svenska skeppsfarten<br />
på Danmark allt mera fördelar sig på provinshamnarne, hvareitot den<br />
minskas på hufvudstationen Köpenhamn. Den norska skeppsfarten har deremot<br />
ökat sig såväl på Köpenhamn s<strong>om</strong> på samtliga provinshamnar, förnämligast i<br />
Jutland, hvartill utan tvifvel icke obetydligt bidragit det danska jernbanenätets<br />
utvidgande såväl öfver Seland s<strong>om</strong> isynnerhet öfver Jutland.<br />
Hvad dernäst angår införseln af de Förenade rikenas vigtigaste produkter,<br />
så har denna under ifrågavarande år, enligt erhållna uppgifter, utgjort:<br />
Fran Sverige:<br />
Jernvaror :<br />
stångjern 159,684 ent., hvaraf 148,607 cut. till Köpenhamn,<br />
stal 2,478 » 2,478 » »<br />
spik 3,266 » » 3,141 D D<br />
jernplåt och bleck. ......... 7,451 D :D 5,304 »<br />
diverse jernvaror ..... .••.... 4,586 » » 4,211 » »<br />
TillfOrseln af stångjern från Sverige var ungefär 32,250 centner större<br />
An under år 1878; och denna tillväxt inträffade hufvudsakligen under höstmånaderna,<br />
clå konjunkturerne i allmänhet visade sig något bättre än under första,<br />
halfdelen af Aret.<br />
Partipriset å svenskt stångjern, af välkänd tillverkning, noterades vid årets<br />
början:<br />
för smidt 9 h 10 kronor pr ent. oförtulladt,<br />
valsadt 8,25 h 9 D<br />
hvilket pris, enligt de af härvarande miklare utgifna månatliga prislistor, bibehöll<br />
sig ungefärligen oförändradt hela året.<br />
Priset å svenskt stål, noterades likaledes oförändradt 15 kr. 50 öre h 17<br />
kr. pr cnt., utan tull.<br />
Spik noterades vid årets början 55 kronor pr par kistor, men priset nedgick<br />
under s<strong>om</strong>maren till kr. 45, hvilket noterades vid årets slut.<br />
Trtivaror :<br />
Timmer och brä.der ___ 6,1.41,802 kubf., hvaraf 1,765,192 kubf. till Köpenhamn.<br />
Ekvirke .......... 71,840 » 61 ,216 » »<br />
Ved af diverse trädslag 26,186 famnar 20,686 famnar»<br />
Dessut<strong>om</strong> hitfördes åtskilliga partier förarbetade trivaror, hufvudsakligen<br />
bestående af snickeriarbeten, husgerådssaker, takspån oCh dylikt.
Tillförseln af timmer och bräder från Sverige var ungefär 1,606,600<br />
kubf. större an under foregående år, en tillökning s<strong>om</strong>, likas<strong>om</strong> för jernvaror,<br />
hufvudsakligen inträffade under senare delen af året.<br />
Enligt mäklares uppgifter har priset å svenska trävaror med inberåknad<br />
införseltull, noterats:<br />
12 fots 1 1/4" & 9 à 10" Kalmar furubräder <strong>om</strong>kring 8 kronor,<br />
8à 9,<br />
D » » 7 »<br />
7à 8" » » » 6 »<br />
6à 7,<br />
342<br />
» » » 5 »<br />
12 fots 1"<br />
1 ,,<br />
& 8 :1 9" fyrskurna Pitea d:o<br />
& 7,<br />
» »<br />
» 6 A, 8<br />
»4,50 A, 5<br />
»<br />
»<br />
14 fots 2" & 8" » plankor ,» 11 zï 12 »<br />
2" & 9" » » » 13 à 14 »<br />
3"<br />
alit pr tolft.<br />
& 9" » » D 18 h, 20 »<br />
Pita furutimmer, fyrhugget 4" <strong>om</strong>kring 12 öre,<br />
5,<br />
» 18 »<br />
6,<br />
» 25 »<br />
7,<br />
» 38 »<br />
8" D 47 »<br />
9,<br />
» 60 »<br />
alit pr löpande dansk am; hvilka prisförhållanden å vår trålast dro, med få af-vikelser,<br />
ungefär desamma s<strong>om</strong> under förra året.<br />
Landtbruksprodukter:<br />
Spanmål:<br />
<strong>om</strong>alen: hvete 29,825 tunnor, hvaraf 29,795 tunnor till Köpenhamn,<br />
rag 4,638 » » 4,628 » » »<br />
hafre 27,830 » » 26,032 » » »<br />
korn ___ ______ 35,195 D » 34,391 » » »<br />
malen: hvete ____ _____ 69,497 R » 68,663 R )) »<br />
råg ____ 6,693 » » 6,693 » » »<br />
Lefvande kreatur:<br />
hästar__________ 1,300 stycken, hvaraf 1,091 stycken till Köpenhamn,<br />
oxar och kor 18,937 D » 16,604 » » D<br />
kalf-var 519 » D 428 » » »<br />
far och lam _________ 17,657 » » 16,978 » » »<br />
svin och grisar ______ 7,544 » » 7,333 » D »<br />
Jemförd med foregående året, utvisar tillförseln af <strong>om</strong>alen spanmål från<br />
Sverige till Danmark någon tillökning, men deremot minskning med afseende<br />
ph malen hvete och rag.<br />
Tillförseln af lefvande kreatur från Sverige utvisar för hästar och kalfvar<br />
ett något större, men för öfriga kreatur ett något mindre antal, i jemförelse<br />
med sistlidet år.<br />
Fran Norge utgjorde tillförseln af treivaror:<br />
timmer och bråder 2,123,000 kub.-f., hvaraf 47,009 kub.-f. till Köpenhamn,<br />
ekvirke 17,271 »<br />
ved 2,131 famnar D 724 famnar »<br />
förarb. byggnadstimmer 68,610 kub.-f., » 36,043 kub.-f. »<br />
samt dessutoni en del andra förarbetade trilvaror.
343<br />
.Denna tillförsel af timmer ach brader utvisar i jemförelse med foregående<br />
året en tillökning af cirka 423,600 kub.-fot.<br />
Partipriset å norska bräder, eller s. k. »llispebord», har enligt uppgift,<br />
noterats:<br />
12 fot 1 1/4" & 7" furu ...... 1:ma sort cirka 9 kr. 40 Ore,<br />
2:a » » 8 »<br />
6 & 7" gran 3:a » D 5 D 80 »<br />
4:a D D 4 D 60 »<br />
alit pr tolft, med inberaknad införseltull, utvisande i det hela taget flagon nedgång<br />
i priset mot foregående året.<br />
Fiskvaror:<br />
torrfisk 147,030 R, hvaraf 144,257 till Köpenhamn,<br />
anjovis 190,331 D » 169,025 » D<br />
Af höstsill fauns harstades vid årets början en behållning<br />
af cirka 10,200 tunnor<br />
hvarjemte under årets lopp hitfördes cirka 53,500 D<br />
tillsammans 63,700 tunnor<br />
hvaraf till frammande orter återutfördes 25,900 »<br />
således att har qvarblef cirka 37,800 tunnor<br />
af hvilket qvantum ungefarligen 28,700 »<br />
såldes har till förbrukning; och cirka<br />
funnos qvar sås<strong>om</strong> behållning vid .årets slut.<br />
9,100 tunnor-<br />
Tillförseln var ungefar 11,500 tunnor mindre an under foregående Ar.<br />
Partiptiset noterades under årets första månader, för<br />
köpmanssill 24 h 25 kr. pr tunna<br />
stor medelsill 21 6, 22 1/2»<br />
medelsill1<br />
. 5 6, 17 » »<br />
små medelsill 10 »<br />
men uppgick under loppet af s<strong>om</strong>maren och hösten så att under årets fyra<br />
sista månader noterades resp.:<br />
köpmanssill 36 6, 38 kr. pr tunna<br />
stor medelsill 30 h 32 » D<br />
inedelsill 26 A, 28 14 » »<br />
små medelsill 23 A, 26<br />
alit med inberaknad införseltull.<br />
» »<br />
Af s. k. »storsill» hitk<strong>om</strong> heller icke något under ifrågavarande år; hvaremot<br />
af »vårsill» cirka 60 h 70,000 tunnor såldes hufvudsakligen till svenska.<br />
och andra östersjöhamnar till resp. 22 à 23 kronor och 24 h 25 reichsmark<br />
pr tunna oförtullad.<br />
Qvaliteten af de hitförda partier sill anses öfver hufvud taget hafva vant<br />
ganska god och priset har, sås<strong>om</strong> anfördt, erhållit en icke obetydlig stegning,<br />
isynnerhet under årets senare halft.<br />
Då behållningarne af sill i östersjöhamnarne icke lara vara stora, antages,<br />
det att de anförda priserna k<strong>om</strong>ma att hålla sig under nu ingångna vårmånader.<br />
Af tran var ingen tillförsel från Finmarken; men från foregående år farms.<br />
en behållning af cirka 450 tunnor brun tran, s<strong>om</strong> i juni och juli månader.<br />
till största delen såldes för utförsel, till ett pris af 36 kronor pr 210 netto..
344<br />
Af torrfisk hitfördes heller intet från Finmarken under ifrågavarande<br />
Behållningen från sistlidet år, cirka 16,000 R, bief såld i oktober för utförsel,<br />
till ett pris af 28 kr. pr 320 g.<br />
Hvad nu sarskildt angår handeln och skeppsfarten på Island, hade,<br />
enligt underrattelse frân svenska ()eh norske vicekonsuln i Reykjavik, under<br />
ifrågavarande år ditk<strong>om</strong>mit 13 norska fartyg, <strong>om</strong> tillsammans 1,197,96 tons<br />
dragtighet. Af detta antal fartyg ank<strong>om</strong>mo 11 från Norge med laddning af<br />
,dels travaror, dels spanmål och kolonialvaror; 2 fartyg ank<strong>om</strong>mo från andra<br />
islandska hamnar med restladdning af travaror.<br />
Af dessa fartyg afgingo 2 till Norge med laddning af fiskvaror; 2 till<br />
England i barlast och 8 till andra islandska hamnar med restladdning. Ett<br />
fartyg, nemligen skonerten »Lastdrageren» från Sarpsborg, hade till frammande<br />
hand blifvit såldt.<br />
Dessut<strong>om</strong> hade i april månad svenska skonerten »Eskimo), kapten A.<br />
Carlsson, hemmahörande i Göteborg, ditk<strong>om</strong>mit i afsigt att idka fiske, dels i<br />
Faxebugten, dels på det s. k. Vesterlandet. Nämnde skonert afseglade Ater i<br />
juli månad, utan att resultatet af dess uppehåll vid islandska kusten eller det<br />
.derunder vunna utbyte blifvit bekant, men enligt vice konsulns förmenande lax<br />
rederiets afsigt vara, att afven under nu ingångna året fortsatta fisket.<br />
Vintern på Island hade i början af året <strong>1879</strong> icke visat sig synnerligen<br />
.strang, och term<strong>om</strong>etern gick sallan under -- 10 h 12° R., men fortfor långt<br />
fram i vårmånaderna med nordlig vind och nattfrost till stor skada för vaxtligheten<br />
och isynnerhet graset. S<strong>om</strong>maren hade deremot ovanligt vacker vaderlek,<br />
s<strong>om</strong> höll sig in i september månad, så att inbergningen af höet kunde,<br />
med endast få undantag, verkstallas under sardeles gynnande förhållanden.<br />
Efterhösten hade vant ostadig med <strong>om</strong>vexlande starka stormar och regn, dock<br />
utan synnerlig frost, och annu i sistl. januari mina," hade term<strong>om</strong>etern icke<br />
Tarit under — 4° R.<br />
Fisket . påbörjades tidigt på året, men de i mars och april månader rådande<br />
nordliga stormar hindrade ofta fiskarena från att gå till sjös, hvaremot fisket<br />
maj och juni månader, likas<strong>om</strong> i höstmånaderna, vant ganska gifvande si att<br />
utbytet i allmanhet anses motsvara ett godt år.<br />
Af den tillverkade klippfisken blef största delen afskeppad direkt frail<br />
Island till Spanien eller England samt för flagon del till Köpenhamn.<br />
Enligt uppgift utfördes under året <strong>1879</strong> från de niera betydande handelsplatserna<br />
i Faxebugten och Orebuk nedananförda partier islandska produkter,<br />
•emligen:<br />
17,400 skepp. klippfisk, s<strong>om</strong> på afskeppningsorten betaltes med 40 kr. pr skepp.<br />
196 » plattfisk » » 80 »<br />
33,900 fiskmagar » 90 öre »<br />
2,280 tunnor tran » 35 kr. » tunna<br />
1,750 D salt fiskr<strong>om</strong> » » 17 » » »<br />
.456,650 ull » » 65 öre » g<br />
900 D ejderdun » D 10 kr. D<br />
Dessut<strong>om</strong> utfördes cirka 1,000 styck. hastkreatur, till ett pris af cirka<br />
SO kr. pr styck och antages hafva gifvit en ganska god förtjenst.<br />
De till Reykjavik ank<strong>om</strong>na laddningar af norsk tral'ast såldes till ett pris<br />
.af 10 h 12 kr. pr tolft »Målsbord», och, da timmerbehållningarne vid årets
345<br />
utgång icke voro stora, antages det att tralast af god qvalitet k<strong>om</strong>mer att under<br />
innevarande år finna latt afsattning derstades.<br />
Sundhetstillståndet hade i det hela tagit vant tillfredsstallande.<br />
Betraffande den af svenska och norska fartyg, i fart på Danmark under<br />
året <strong>1879</strong> intjenta bruttofrakt, har densamma, enligt erhållna uppgifter,<br />
utgjort för:<br />
svenska segelfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na med last från Sverige 833,280 kr.<br />
utrikes orter ________ 418,912 »<br />
» hamnar i distriktet 5,108 P<br />
ångfartyg<br />
med last från Sverige72,082 »<br />
utrikes orter 308,213 »<br />
» hamnar i distriktet 4,500 »<br />
tillsammans 1,642,095 kr.<br />
För svenska fartyg, s<strong>om</strong> med last afgått från danska hamnar till Sverige,<br />
uppgifves den betingade bruttofrakten<br />
för segelfartyg till 40,166 kr.<br />
» fingfartyg ___________ 182,841 »<br />
tillsammans 223,007 kr.<br />
hvilket belopp, sammanlagdt med ofvanstående för ank<strong>om</strong>na fartyg, utgör kr,<br />
1,865,102, utvisande i jemförelse med sistl. dr en tillökning af 81,986 kr.<br />
För norska fartyg i fart pd Danmark har den förtjenta bruttofrakten enligt<br />
uppgift utgjort:<br />
för segelfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na med last Îån Norge 306,998 kr.<br />
» utrikes orter ____________ 1,884,043 »<br />
hamnar i distriktet ___ 7,460 »<br />
och för ångfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na med last från Norge____________ _________ 85,104 »<br />
utrikes orter 47.961 »<br />
tillsammans 2,331,566 kr.<br />
Och för norska fartyg, s<strong>om</strong> med last afgatt från Danmark till Norge, bar<br />
den betingade bruttofrakt(n, enligt uppgift utgjort:<br />
för segelfartyg 22,568 kr.<br />
iingfartyg 15,025 »<br />
Summa 37;593 kr.<br />
hvilket belopp, sammanlagdt med ofvanstående för ank<strong>om</strong>na norska fartyg„ utgör<br />
kr. 2,369,159, s<strong>om</strong> i jemförelse med sistl. dr 1878 utvisar en tillökning<br />
615,520 kronor.<br />
Arid harvarande generalkonsulat har under ifrågavarande ìr blifvit verkstälda<br />
nedananförde mönstringsexpeditioner nemligen<br />
23<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sj6fart.
346<br />
från svenska fartyg afmönstrades eller afskrefvos 472 sjiiman<br />
anmälde sås<strong>om</strong> bortrymde 7 ))<br />
påmönstrades 530 D 1,009<br />
och från nors/ca fartyg afmönstrades 563 sjömän<br />
anmalde sås<strong>om</strong> rymde 11 D<br />
påmönstrades 504 » 1,078<br />
tillsammans 2,087 man,<br />
varande detta antal 35 man större an under foregående året 1878.<br />
Antalet af bref, s<strong>om</strong> under årets lopp ank<strong>om</strong>mit till generalkonsulatet och<br />
blifvit befordrade till svenska och norska sjöfarande, utgjorde 2,520 st., oberäknadt<br />
till skeppsförarne adresserade telegrammer.<br />
Huruledes handels- och sjöfartsförhållandena k<strong>om</strong>ma htt utveckla sig under<br />
innevarande dr, låter sig ännu icke beräkna, men det vill synas att den något<br />
större liffighet, s<strong>om</strong> redan sistlidne höst började visa sig i handel och vandel,<br />
ännu fortfar.<br />
Sistlidet års skörd har i landet, hvar<strong>om</strong> jag förut afgifvit utforliga berattelser,<br />
var val icke så god s<strong>om</strong> man hade hoppats, men den kunde apses sås<strong>om</strong><br />
en »medelskörd», och spanmålspriserna höllo sig temligen jernna. Den<br />
alltmer tilltagande införseln af majs torde i sin mån verka tryckande på de<br />
egentliga sädesslagen. Välmågan bland landtbrukarne ar i allmänhet god, <strong>om</strong><br />
icke fullt så betydlig s<strong>om</strong> under en föregående period. Bank- och penningeväsendet<br />
är i stadgadt och förtroendeväckande skick.<br />
Att penningbrist icke ar för handen kan bland annat slutas deraf att<br />
börsnoteringarne för publika papper, aktier och obligationer o. s. v. hafva<br />
senare tiden vant i stigande.<br />
Sundhetstillståndet bland menniskor och husdjur har i landet har under<br />
sistlidet år vant ganska godt. Den elakartade sjukd<strong>om</strong> på hornboskapen, s<strong>om</strong><br />
nu på våren visat sig i ett par kreatursbesättningar i närheten af Odense på<br />
Fyen, torde väl väcka någon misstro i utlandet, men k<strong>om</strong>mer gen<strong>om</strong> de snabbt och<br />
kraftigt vidtagna forsigtighetsåtgärderna förmodligen att snart alldeles upphöra.<br />
I den danska industriella och k<strong>om</strong>mersiella lagstiftningen hafva inga anmarkningsvarda<br />
forandringar egt rum med undantag af den nya för de tre nordiska<br />
konungarikena lika gällande vexellagen.<br />
Ewerlöf.
347<br />
Frankrike.<br />
Alger (Algeriet) den 23 april 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Beträffande de Förenade rikenas sjöfart på distriktet dr <strong>1879</strong> se sid. 53.<br />
Enligt uppgifter från tullkammaren härstädes skulle dessut<strong>om</strong> ett svenskt<br />
fartyg <strong>om</strong> 433 tons lastat i Djidjelly, ett norskt <strong>om</strong> 427 tons i Collo * och<br />
ett norskt <strong>om</strong> 370 tons i Ténès, på hvilka platser de Förenade rikena icke<br />
ännu hafva vice konsuler.<br />
Antalet af de Förenade rikenas fartyg uppgår således till 57, hvilket utgör<br />
ungefär det vanliga, s<strong>om</strong> anlöper Algeriet men med 15 understiger föregående<br />
års.<br />
Skillnaden mellan antalet i ballast ank<strong>om</strong>na oeh afgzingna fartyg utgör<br />
7 mer i ballast afgetngna och 7 fiera ank<strong>om</strong>na an afgångna lastade.<br />
Sammanlagda fraktbeloppen för ank<strong>om</strong>na ()eh afgångna fartyg utgöra:<br />
för ank<strong>om</strong>na svenska _______ _ Fres 48,100;<br />
afgångna „ —<br />
Summa för svenska Frcs 48,100.<br />
ankornna norska D 433,800.<br />
D afgångna » ____ ______ » 138,30Q.<br />
Summa för norska Fres 572,100,<br />
hvilka belopp understiga förlidet års med resp. 227,900 och 166,100 Fres.<br />
Häruti äro likvist icke inbegripna — af brist på uppgifter — de till Djidjelly,<br />
Collo och Ténès ank<strong>om</strong>na och afgångna fartygens fraktförtjenster.<br />
Frakterna for seglare hafva, i medeltal vant för trH, från Sundsvalls och<br />
Hernösands distrikter 80 Fres -I- 5 % pr Std ; utfrakterna<br />
från Oran till Ostkusten af England 17 h 19 sh. pr ton för alfa<br />
» Cardiff ___________ 147,<br />
D D Bergen Fres 18,50 » » » spanmål<br />
Dunkirque » 16,— » » » »<br />
D Antverpen D 22,— » » » D alfa<br />
» Philippeville » Cardiff » 20,— sh. » spanmål<br />
Resans längd för fartyg, s<strong>om</strong> med trälast ank<strong>om</strong>mit från Sverige, utgjorde<br />
i medeltal<br />
till Alger 2 månader<br />
D Oran 49 dygn.<br />
Sammanlagda antalet till Algeriet ank<strong>om</strong>na lastade fartyg utgör:<br />
för <strong>1879</strong> franska _____ 1,395 fartyg <strong>om</strong> 796,596 tonneaux,<br />
D andra nationers 1,625 » D 338,849 D<br />
* 1878 lastade äfven ett norskt fartyg derstädes.<br />
summa 3,020 )) D 1,135,445
348<br />
för 1878 franska 1,319 fartyg <strong>om</strong> 728,043 tonneaux,<br />
andra nationers 1,4542 » » 282,565 »<br />
summa 2,861 » )1 1,010,608<br />
saledes en ökning af 159 » » 124,837 »<br />
hvaraf andra an franska 83 » » 56,284 o<br />
Antalet fartyg, s<strong>om</strong> med last afgått från Algeriet öfverstiger 1878 ars med<br />
franska 88 fartyg <strong>om</strong> 21,123 tonneaux<br />
andra an franska ___ 408 » » 124,538<br />
eller tillsammans 496 » » 145,661<br />
Mangden och vardet af till kolonien importerade travaror utgjordes af:<br />
från Sverige:<br />
till Alger 13 laster <strong>om</strong> 6,050,51 tons med norska fartyg, fres 401,000<br />
»1 » D 596 , 76 » svenskt D 35,700 436,700<br />
» Oran 6 » D 2,219 04 D D norska D 148,900<br />
• Philippeville 2 D D 727 ,— » » svenska » » 49,000<br />
» Bône1 » » 1,219 ,— » » norska 25,000<br />
» Bougie _ 1 » » 351 , — » » 30,500<br />
summa 24 laster . <strong>om</strong> Fres 690,100<br />
eller resp. 10 laster och Frcs 693,800 mindre an foregående ars.<br />
Fran utrikes orter har enligt tullkammarens uppgifter importerats 4,895<br />
stère och 1,483,075 mètres furu. och gran, hvaraf i synnerhet österrikiska brader<br />
och amerikansk spruce, <strong>om</strong> Fres 870,500 eller nara Fres 200,000 mera<br />
an från de Förenade rikena. Uti denna trade hafva sex norska fartyg deltagit.<br />
•<br />
Fran Norge egde hvarken med svenskt eller norskt fartyg import rum;<br />
men deremot exporterades på Bergen 452 tons korn med norskt fartyg.<br />
Haraf framgår att de Förenade rikenas traexport på Algeriet under . aret<br />
vant mindre an foregående års, hvartill man val får antaga orsaken vara 1878<br />
firs stora import, hvaraf betydliga qvantiteter funnos qvar i magasinerna annu<br />
vid framk<strong>om</strong>sten af påföljande års laster. Man har Oven uppgifvit sås<strong>om</strong> skal<br />
att importörerne till följd af prisernas standiga sjunkande tendens icke köpte<br />
mera än deras ovilkorliga behofver i förhoppning att en mangd flytande laster<br />
skulle på hösten utbjudas. Det visade sig emellertid senare att de derutinnan<br />
missräknat sig, ty endast ett fåtal sådana k<strong>om</strong>mo i marknaden.<br />
Det ar i synnerhet till Philippeville och Bane s<strong>om</strong> importen af svenskt<br />
tra aftagit och hvartill vice konsulerna anföra sås<strong>om</strong> anledning dels att jern<br />
numera anvandes i allmäinhet till golf och takåsar, dels ock att skörden<br />
förbrukningen af tra bland kolonisterna och araberna ar neml. i goda år betydlig<br />
m<strong>om</strong> provinsen utfallit under medelmattan.<br />
departementen Alger och Oran utföll skörden battre och förbrukningen<br />
af tra har der Oven vant fullt jemförlig med nagot föregående års.<br />
Trapriserna på platsen hafva vant något lagre an foregående Bras och<br />
varierat mellan Fres 1,25 h 1,30 pr mètre för 2:da qvalitet 3 X 9 furuplankor<br />
och Fres 68 pr stère för furubjelkar.<br />
pa marknaden i fjol öfverflödade på trit till ett ovanligt Mgt pris, har<br />
den derimot i ar öppnats med raka motsatsen. Importörerna anseende sina<br />
narvarande lager tillrackliga för annu 8 h 12 månader draga sig för den oerhörda<br />
prisstegringen <strong>om</strong>kring 30 % och intaga en afvaktande stallning i för-
349<br />
modan att de höga priserna skola åstadk<strong>om</strong>ma öfverflöd på trä för höstskeppningarna.<br />
Möjligen skola de missrakna sig till följd af nordens blida och snöfattiga<br />
vinter, s<strong>om</strong> torde hetydligt försvåra både afverkning och flotning.<br />
Di emellertid trälastinförseln Kr till stor del beroende af skördens mer<br />
eller mindre goda beskaffenhet och densamma f. n. ser lofvande ut, är det<br />
sannolikt att, <strong>om</strong> väderleken fortfarande blifver gynsam, importörerna skola se<br />
sig nödsakade till att kontrahera <strong>om</strong> åtminstone sina vanliga behofver.<br />
Fran Sverige har förut<strong>om</strong> tra införts under <strong>1879</strong> 66,766 kil<strong>og</strong>. jern i<br />
varde uppgående till Fres. 23,370 äfvens<strong>om</strong> 100 liter Göteborgsporter.<br />
Jag har trott mig böra påpeka, att för de m<strong>om</strong> kolonien pågående jernvagsbyggnaderna<br />
användas ej obetydliga qvantiteter jernvägssyllar, s<strong>om</strong> nu införas<br />
från Belgien ech Frankrike, men med hvilka lander det synes mig att<br />
de Förenade rikena borde med fördel kunna konkurrera. De syllar s<strong>om</strong> anvandas<br />
här dro 2 1/2 meter långa 25 c. m. breda och 13 c. m. höga af följande<br />
tvarsection eller samt impregnerade med kreosotolja eller kreosottjara.<br />
Da det icke ar osannolikt att en del af dessa syllar införas till Belgien och<br />
Frankrike sås<strong>om</strong> »bois brut» har jag sökt närmare reda på förhållandet, s<strong>om</strong> i<br />
enlighet med tillförlitliga uppgifter ger anledning antaga, att min förmodan har<br />
sina skal. Si t. ex. infördes till Belgien under förlidet år från de Förenade<br />
rikena 10,637 meter »bois de construction» hvaremot utförseln uppgick till<br />
19,596 meter, hvaraf 14,604 meter af »utlandskt tra» derstades »sågadt och<br />
med kreosotolja impregneradt»<br />
Konsulatet har haft sig tillsandt från norsk fabrik prof på hastskosöm<br />
och har densamma efter dermed anstalda prof befunnits vara af »lika god qvalitet,<br />
s<strong>om</strong> har anvand fransk vara» ehuru »något för litet böjlig», men kunde i<br />
anseende till sin egande form ej anvandas annat an i så obetydlig mängd, att<br />
flagon införsel deraf ej lönade sig. Prof på harstades bruklig söm insades derför<br />
jemte uppgift att priset för franskt fabrikat betingade vid inköp i medeltal<br />
Fres 1,25 och vid försaljning har Fres 1,50 allt pr fransk livre. •<br />
Likaledes ingick från Norge en mangd förfrågningar <strong>om</strong> möjligheten att<br />
till Algeriet importera is, men måste konsulatet beklagligt n<strong>og</strong> hard, lemna afböjande<br />
svar, sedan alla dess vidtagna åtgarder visat sig fruktlösa i brist på<br />
ordentliga iskallare, s<strong>om</strong> har äro alldeles nödvandiga för ifrågavarande import.<br />
Artificiel is saljes för öfrigt har till 30 centim. pr kil<strong>og</strong>.<br />
Tulluppbörden <strong>1879</strong> belöper sig till Francs 10,931,118 således en tillokning<br />
mot 1878 af Fres 651,243, hvaraf c:a 37,‘ för hvardera af departementen<br />
Alger och Oran och resten för dep. Constantine.<br />
S<strong>om</strong> namdt är utföll <strong>1879</strong> års skörd i allmanhet god, och efter tvenne<br />
föregående tirs fruktlösa arbeten följde nu för såval araber s<strong>om</strong> kolonister ett<br />
visst valbefinnande. Derför ökades importen af lyxartiklar samtidigt med nödvändighetsvaror.<br />
Venader t. ex., hvaraf utförselns värde året förut var Fres<br />
66,537,855, steg till den höga summan af 92,868,743 eller en tillokning af<br />
Fres 26,330,888, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit större delen af Paris fabrikanter till godo.<br />
Importen af beredda hudar och arbeten deraf visar en tillökning af 2,011,674<br />
Frcs. Likaledes ökadcs importen af salt BO, ris och socker, så äfven af arbeten<br />
i metall med Fres 1,668,757, en <strong>om</strong>ständighet s<strong>om</strong> ensamt får tillskrifvas<br />
bildandet af nya kolo-niseringscentra, diverse nya arbeten sås<strong>om</strong> täckta<br />
vattenledningarm. m.<br />
Deremot visar sig en minskning i importen bl. a. af trä med 4,598 stère<br />
»bois brut» och 706,523 mètres »bois Selé,» för jern-, stal- och gjutgods med
350<br />
3,242,752 kil<strong>og</strong>. s<strong>om</strong> fir tillskrifvas fullbordandet af vissa jernvagslinier, s<strong>om</strong><br />
nu aro upplåtna för trafik. Vin-importen har Ater aftagit mot foregående års<br />
med 59,057 hektoliter.<br />
Redan under senare delen af <strong>1879</strong> kan man spåra ett återupplifvande af<br />
affärerna i Europa gen<strong>om</strong> ökad efterfrågan af de förnamsta export-artiklarne,<br />
råmateriel.<br />
Exporten ökades ocksi af kork-bark med 1,150,342 kil<strong>og</strong>., alfa med<br />
1,654,200 kg., crin végétal med 1,741,594 kg., jernmalm 592,937 quintaux.<br />
Under 1878 måste Algeriet importera sad för fyllandet af sitt behof,<br />
<strong>1879</strong> . kunde det deremot återupptaga sin role s<strong>om</strong> exportör deraf; så utfördes<br />
1,919,534 hektoliter sad och 2,573,942 kg. mjöl. Exporten af olivolja ökades<br />
med 2,292,070 kg., torkad frukt 1,937,318 kg., grönsaker med 3,037,894 kg.<br />
och tobak 432,354 kg., kreatursexporten med 586 liastar och mulor, 1,961 oxar<br />
och kor och 11,246 får.<br />
En minskning i exporten visar sig deremot för ull med 4,026,887 kg,<br />
garfvarbark med 3,269,592 kg.<br />
Provinsen Orans sttirsta riked<strong>om</strong> och export ar alfa, hvaraf t. ex. under<br />
1878 58,900,000 kg. utfördes. Den vaxer på torr jordmfin och förek<strong>om</strong>mer<br />
i mellersta Spanien, på Malta och på hela afrikanska kusten i Marocco, Tunis,<br />
Tripoli och Egypten, men ingenstades hafva så rika trakter påtraffats s<strong>om</strong> i<br />
provinsen Oran. Den N-axer sjelfmant i Algeriet, skjuter upp på vinst och<br />
förlust utan jordens foregående beredning och vaxer sedermera utan skötsel.<br />
Sträckorna, på hvilka den förek<strong>om</strong>mer, at.° af så stort <strong>om</strong>fang att man aldrig<br />
tankt på att återplantera vaxten der t. o. ni. ett otjenligt skördande, sås<strong>om</strong><br />
ett brutalt uppryckande af plantan, <strong>om</strong>öjliggör fortväxten. Alfafalten al.° mer<br />
eller mindre rika, man traffar hela hektarèr, men afven endast flackar deraf,<br />
på hvilka icke ett strå vaxer. Ett alfafält på 5 h 600 hektarer kan årligen<br />
producera 2,000 quintaux alfa, men medelproduktionen beräknas till ungefar<br />
1,500 .kil<strong>og</strong>. och priset till 110 Fres pr 1,000 kil<strong>og</strong>., s<strong>om</strong> levererade i Oran<br />
fritt <strong>om</strong>bord å fartyg kosta Min 140 till 150 Fres. För erhållandet af en<br />
regelbunden produktion af god beskaffenhet har erfarenheten viisat, att skörden<br />
bör försiggå årligen i tort \Icier så snart bl<strong>om</strong>man är fullt utbildad.<br />
Namde provins har afren rik tillgång på salt och, då grufvorna, s<strong>om</strong> at.°<br />
belfigna endast 22 kil<strong>om</strong>eter från Arzews hamn, sannolikt k<strong>om</strong>ma att blifva af<br />
stor betydelse för de Förenade rikenas saltimport från och med att en jernväg<br />
fray grufvorna till Arzew blifvit anlagd, har jag icke -s-elat underlåta att derå<br />
fasta vederbörandes uppmarksamhet. Arzews grufvor Uro upplåtna till enskild<br />
person för en tid af 30 år raknadt från aug. 1852 och för för y-tterligare 40<br />
år savida ofvannamde jernväg blifvit bygd fOre den förstnamda periodens ut-<br />
Ong, hvaraf numera endast 1 1/2 år återstår, och då saltet i golihet öfvertraffar<br />
både Medelhafvets och Portugals lar väl byggandet af jervagen icke vara tvifvel<br />
underkaskunna<br />
t, för att det afven i pris skall kunna utharda hvilken konkurrens<br />
s<strong>om</strong>. helst. Herr Philippart, s<strong>om</strong> insåg att har ifrågavarande grufvor<br />
hade en lysande framtid för sig, inkOpte desamma och började genast anlaggandet<br />
af jernvigen, s<strong>om</strong> olyckligtvis ej hann fullbordas innan han störtades, men<br />
antages alltid k<strong>om</strong>ma att öppnas in<strong>om</strong> den föreskrifna tiden för erhållandet af<br />
.den senare förlängningen på 40 år, räknadt från aug. 1882. Grufvan eller<br />
sås<strong>om</strong> den even kallas »le lac said» innehåller årligen under juli, aug. och<br />
september öfver 2,000,000 tons fullk<strong>om</strong>ligt kristalliseradt salt, s<strong>om</strong> enligt behörigen<br />
Verkstalda undersökningar består af 98,7 % chlornatrium, 1,65 chlormagnesia<br />
och återstoden af br<strong>om</strong> och jodlager. Saltet battre än Medelhaf-
351<br />
vets och Oceanens och står öfver alit det hittills kända in<strong>om</strong> den k<strong>om</strong>inersiela<br />
veriden. Hvad priset beträffar skall saltet enligt uppgjord beräkning k<strong>om</strong>ma<br />
att kosta pd kajen i Arzew Fres 5 minimum pr ton, så att man befarar ingen<br />
konkurrens synnerligast in<strong>om</strong> Medelhafvet, men afven i Portugal. Under förlidet<br />
år hafva exporterats 40,280 quintaux <strong>om</strong> Fres 120,840. Fartyg, s<strong>om</strong> t.<br />
ex. lossa sinn trälaster i Oran och Alger och skola sedermera lasta salt i Arzew,<br />
undgå att intaga barlast utan betjena sig af b<strong>og</strong>serbåt. Jag hoppas sedermera<br />
blifva i tillfälle att till k<strong>om</strong>mers-kollegium och norska Departementet för<br />
det indre afsända prof.<br />
Bland koloniens öfriga exportartiklar har jag ansett mig böra påpeka korkbark<br />
och crin végétal och förskaffat mig prisuppgift derå neml.:<br />
épaisseur du liège.<br />
Liège première qualité ______ 105 Fres pr 100 kil<strong>og</strong>. 10V 4 h 14 lignes,<br />
• deuxième 75 » » » » »<br />
• troisième 45 » » » » »<br />
D quatrième 20 » » » »<br />
»• race 80 » » » » » D<br />
» épais 60 » » » » 14 h 18 »<br />
» gros 40 » » » » 18'/4 à, 22 »<br />
• juste _____ _____ 40 » » )») 9 h, 10 1/4 »<br />
D Batard 30 » 87, h 9 3/4 »<br />
» mince 20 » » D au dessous de 8 »<br />
fritt pd kajen i Bône.<br />
»Liège race» är sammansatt af 1:a, 2:a & 3:a qvaliteter och fördelade i hvarje<br />
bal shlunda: 25 kg. 1:a, 25 kg. 2:da och 20 kg. 3:a, 1:a, 2:a och 3:a qvaliteter<br />
säljas icke utan att man tager lika mycket af den ena s<strong>om</strong> af de andra<br />
qvaliteterna. Alla öfriga qvaliteter säljas deremot särskildt.<br />
Af crin végétal utföras stora qvantiteter och t. o. in. på Sverige en mindre<br />
last <strong>om</strong> 1,500 It 2,000 balar hvart annat år. Priset bar vant fritt på<br />
kaj 13 Fres för hvit och 20 Fres för svart alit pr bal <strong>om</strong> vanligen 125<br />
kil<strong>og</strong>ram.<br />
Vinodlingen antager alit större och större utsträckning och är sedan förlidet<br />
år särskildt föremål för spekulation från fransmännens sida till följd af<br />
phylloxerans härjande i moderlandet. Till förhindrande af nämde sjukd<strong>om</strong>s införande<br />
till Algeriet har redan gen<strong>om</strong> dekret af den 14 aug. 1875 bland annat<br />
all införsel af färska russin och unga fruktträd vant förbjuden.<br />
Jernvigen Indian Arzew och Saïda är sedan juli månad förlidet fir öppnad<br />
så att Arzew numera konkurrerar med Oran <strong>om</strong> alfa-exporten. Ora n<br />
torde emellertid blifva svår att konkurrera med, emedan der alltid finnes disponibel<br />
frakt att tillgå, neml. mineralier, hvarmed fartyg befraktade för alfan<br />
kunna med fördel k<strong>om</strong>plettera sina laster.<br />
Ungefär samtidigt öppnades äfven linierna Setif-Constantine och Constantine-BOne<br />
och koncession å sträckan Setif-Bougie ar redan beviljad bolaget<br />
1 •Est Algérien och undersökningen af linien i det närmaste afslutad, så att det<br />
produktiva Kabylien sannolikt <strong>om</strong> få år skall kunna glädja sig åt direkt jernvägsförbindelse<br />
med Bougie-hamnen.<br />
Expeditionernas antal vid konsulatet har ökats med 40 iifvens<strong>om</strong> beloppet<br />
af sjömansinvisningarne med Fres 129,30 mot foregående<br />
Helsotillståndet in<strong>om</strong> kolonien bar vant under hela året godt.<br />
Herman Sundelin.
Danzig den 20 juli 1880.<br />
352<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till den Norske Regjerings Departement for det Indre.)<br />
Öfversigten öfver de Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet år <strong>1879</strong><br />
finnes införd sid. 37.<br />
<strong>Handel</strong>n och sjöfarten m<strong>om</strong> Danzigs konsulsdistrikt ar <strong>1879</strong> befunno sig<br />
i samma gynsamma läge s<strong>om</strong> ar 1878; först mot hösten inträdde en förbättring.<br />
Antalet ank<strong>om</strong>na fartyg utvisar en minskning af 258. Till Danzig ank<strong>om</strong>mo<br />
under Aret 1,740 fartyg, derifrån afgingo 1,754, utvisande en minskning<br />
af 275. Af de afgångna fartygen voro 655 lastade med spanmal, 755<br />
med trävaror, 234 med hvarjehanda varor och 110 i barlast.<br />
Spanmålsutförseln var af mindre <strong>om</strong>fang an år 1878 och har dessut<strong>om</strong><br />
till största delen vant föga vinstgifvande för köpmännen. Fram pa hösten<br />
bief det nagot battre, endr prisen da stego i utlandet. Af spanmål utfördes<br />
härifran under året 12,500 tons mindre än år 1878, hvaremot utförseln af<br />
frö var 3,500 tons större.<br />
Utförseln frail Danzig utgjorde: hvete 231,155 tons, rag 17,500, korn<br />
14,133, ärter 5,268, vicker 245, bönor 301, hampa 70, oljefrö 11,344, linfrö<br />
3 och klöfverfrö 81 tons, eller tillsamtnans 280,100 tons.<br />
Af trävaror var utförseln nagot större än året förut, hvilket till en del<br />
berodde derpå, att exportörerue läto sig nöja med lfigre pris. Af ek var utförseln<br />
proportionsvis större än af furu, och företrädesvis gynnades utförseln<br />
af ekplankor och ekstäfver.<br />
Hela utförseln utgjorde: ekplankor 881,483 stycken, ekbjelkar 42,596,<br />
sleepers af ek och furu 1,475,984, furuplankor 213,345, furubjelkar 206,231,<br />
furumaster och spiror 323, granbjelkar 11,840, ekstäfver 22,373 skock, skeppsnaglar<br />
af furu 290 skock, furusplitved 236 famnar och diverse trävaror 5,430<br />
stycken.<br />
Danzigs handelsfiotta bestod vid början af <strong>1879</strong> af 85 segel- och 8 angfartyg,<br />
under aret förolyckades 2 segel- och 1 angfartyg, gen<strong>om</strong> köp tillk<strong>om</strong><br />
•1 segelfartyg och gen<strong>om</strong> nybyggnad 1 segel- och 1 ångfartyg, så att vid • 1880<br />
års början funnos 85 segel- och 8 Angfartyg med en drägtighet af 58,463 tons<br />
samt dessut<strong>om</strong> 9 kustfartyg och 21 Weichselångfartyg.<br />
De till Danzig ankornna fartyg af olika nationaliteter voro till antalet<br />
1,740, deribland 634 angfartyg, <strong>om</strong> 632,777 tons, således 46,815 tons mindre<br />
än år 1878; härifrån afgingo 1,754 fartyg, deribland 636 ingfartyg, <strong>om</strong><br />
632,164 tons.<br />
Norges handelsutbyte med konsulsdistriktet utvisar icke någon tillväxt,<br />
utförseln härifran till Norge var mindre, men skeppsfarten ungefär densamma<br />
soin foregående ar. De ank<strong>om</strong>na fartygen voro till antalet 8 färre fin året<br />
förut, men till drägtigheten 4,942 tons niera.<br />
Summariska beloppet af bruttofrakterna utgjorde för resorna från Norge<br />
till Danzig 15,040 kr. och fran Norge till Elbing 764 kr., från utrikes ort till<br />
Danzig 387,746 kr. och härifrån till Norge 34.4250 kr.; således mycket niera<br />
:in år 1878.
353<br />
Följande norska produkter infördes till distriktet med norska fartyg: fetsill<br />
5,628 norska tunnor, granit 12,300 rhenl. kub.-fot, porslinsten 90 tons<br />
och svafvel 162 tons.<br />
Med 2 svenska fartyg infördes från Norge 900 rhenl. kub.-fot granit och<br />
509 norska tunnor fetsill.<br />
Införsel af norsk sill var mindre än under något af de tre foregående<br />
aren. Hela införseln utgjorde:<br />
<strong>1879</strong>. 1878. 1877. 1876. 1875. 1874.<br />
af norsk sill 3,213 t:r, 3,553 t:r, 8,596 t:r, 7,189 t:r, 2,550 t:r, 11,484 t:r,<br />
skotsk » 85,154 » 96,218 78,406 s 56,095 » 79,545 » 117,659 »<br />
• hollandsk 25 »<br />
amerikansk » 418 »<br />
• fransk » 1,195 »<br />
Utförseln till Norge med norska fartyg bestod af: råg 3,201 tons, hvete<br />
208, korn 185 och after 108 tons, eller tillsammatas 3,702 tons spanmetl,<br />
hveternjöl 600 tyska centner, ekstäfver 230 skock, med 1 svenskt fartyg utfördes<br />
1,325 tons råg.<br />
Hela utförseln till Norge bestod af hvete 4,620 tons, råg 8,017, arter<br />
397 och korn 300 tons, eller tillsammans 13,364 tons, kli 72 tons, hveteoch<br />
ragnajöl 121 tons, stenkol 120 tons, ekståfver 704 skock, bastmattor<br />
23,100 stycken och säckar 100 stycken.<br />
I Sveriges skeppsfart på distriktet rådde liflighet, <strong>om</strong> den an ej var så<br />
stor s<strong>om</strong> under det foregående sårdeles gynsamma etret, lifligheten berodde<br />
hufvudsakligen på fraktfart på utlandet under det k<strong>om</strong>munikationen på Sverige<br />
var mindre.<br />
SummariSka beloppet af de utaf svenska fartyg inseglade bruttofrakter<br />
utgjorde för resor från Sverige till distriktet 4,707 kr., från utrikes orter till<br />
distriktet 113,454 samt från distriktet till Sverige 7,380 kr.<br />
Med svenska fartyg infördes följande svenska produkter: granit 10,600<br />
rhenl. kub.-fot, kalksten 41,472 rhenl. kub.-fot, osläckt kalk 1,588 svenska<br />
halftunnor. Med 1 norskt fartyg infördes 700 rhenl. kub.-fot granit.<br />
Utförselu till Sverige med svenska fartyg bestod af 560 tons rag och 256<br />
tons hvete, 2,200 tyska centner oljekakor och 128 tons stenkol.<br />
Hela utförseln till Sverige bestod af hvete 2,223 tons, rag 593 oc▪ h korn<br />
70 tons, eller tillsammans 2,886 tons spanmål, potatis 60 tons, oljekakor 918,<br />
kli 32, hvete- och ragmjöl 45, benmjöl 173 och stenkol 240 tons samt 3,600<br />
st. bastmattor.<br />
Fraktfarten var under större delen af året mindre fordelaktig an dr 1878,<br />
och ett dubbelt så stort antal fartyg måste afgå i barlast, men hö.sten bief<br />
mera gynsam och under rik tillgång på frakter höjdes satserna. Följande under<br />
året afslutade frakter visa de i allmånhet rådande satserna:<br />
till London ____________ 2 sb. - 2 sh. 107 2 d. pr quarter korn,<br />
16 sh. 6 d. pr ton potatis,<br />
kolhamnar______ 1 sh. 7 11, d. pr quarter hvete,<br />
)) Stockton __ 1 sh. 9. d.<br />
D Shoreham3 sh.<br />
D Plymouth ------ ------2 så. 77, d.<br />
D Sunderland 9 sh. 6 d. pr ton potatis,<br />
G-rangemouth 10 sh. pr load furusleepers,<br />
» Liverpool _ ___ 14 sh. pr D<br />
• D Honfleur 40 fres o. 15 % pr låst ekvaror,<br />
16 sh. pr load eksleepers,
354<br />
till Calais __ 16 sh. pr load eksleepers,<br />
... 40 fres o. 15 %, pr last ekbjelkar,<br />
D St. Nazaire 30 fres o. 15 % pr D furuvaror,<br />
D<br />
D<br />
Cette54.65 ------ fres pr last furubjelkar,<br />
Bordeaux 3272 fres o. 15 pr last furubjelkar,<br />
» Rouen __ _________ 16 sh. 6 d. pr ton furuplankor,<br />
» Ostende 17 sb. pr load eksleepers,<br />
30 fres pr last sirap,<br />
» Libau 37 fres pr »<br />
» Brügge 38 fres pr )) »<br />
» Emden 16-17 mark pr last furuvaror,<br />
» Antwerpen17 sh. pr load<br />
» Harlingen 16 boll. gulden pr last »<br />
» Rotterdam 15 sb. pr ton hvete,<br />
» Flensburg__ _<br />
---------3 sh. 1 1/, d. pr quarter hvete,<br />
2 sb. 10 1/2 d. pr » rag,<br />
mark pr last rag,<br />
» Kiel<br />
- - - - 17 15 »<br />
Köpenharan 15 »<br />
» hvete °eh rag,<br />
» D spanmal,<br />
» Drammen-- 19-20 mark pr last rag,<br />
» Christiansund 19-20 » » » »<br />
»<br />
•<br />
Bergen - ------ 21<br />
Trondhjem 28<br />
» »<br />
»<br />
» Stavanger 25 »<br />
» Farsund 20 » »<br />
D Malmö 40 pf. pr centner oljekakor,<br />
D Norrköping --- 16-18 mark pr last rag,<br />
D Goteborg ------ 18-20 » » »<br />
Årets skörd var blott medelmattig hvetet gaf myeket mindre an förra<br />
ret, men qvaliteten var god ; ragen gaf ganska myeket °eh endast en del skadades<br />
af regn under bergningen ; kornet gaf en god handelsvara, men ringa<br />
qvantitet ; hafreskörden var an mindre oeh varan dessut<strong>om</strong> alltför latt; drterna<br />
voro ringa till qvantitet, men goda till qvalitet.<br />
Spanmålsprisen förblefvo laga till augusti, hvarefter de småning<strong>om</strong> stego.<br />
Nedelprisen under året voro :<br />
för hvete -- _ ___ 192 riksm. pr 2,000 R,<br />
» rag 125<br />
k orn _ _ _<br />
136<br />
hafre ------ ___ 117<br />
D Utter ----- ___ 132<br />
För narvarande är ingen rörelse i barvarande spanmalshandel, men under<br />
varen var afskeppningen betydlig så att behallningarne pa magasinen aro små.<br />
Dagens pris noteras s<strong>om</strong> följer :<br />
hvete pr 2,000 R fritt <strong>om</strong>bord 197 kr.<br />
rag » 180 »<br />
korn » 170 »<br />
hafre 153 »<br />
after » 155 »
355<br />
Elbings handel led minskning i exporten af både spanmål och trävaror,<br />
hvaremot fabriksrörelsen och i synnerhet maskintillverkningen haft ett godt di..<br />
Sjöledes utfördes under året: 1,052 laster diverse spanmål, 665 centner<br />
mjöl, 2,045 laster trävaror, 16,070 centner jern och jernartiklar, 482 centner<br />
olja, 520 centner lump och 3,480 centner diverse varor.<br />
Till Königsberg, Danzig och orterna vid Frische Haff utfördes 1,595 läster<br />
div. spanmål, 416 laster oljefrö, 240 laster div. trävaror och 2,037 centner olja.<br />
Blott ett norskt fartyg besökte Elbings hamn, ditförande norsk fetsill ; en<br />
annan skeppslast norsk fetsill ditfördes med ett svenskt fartyg. Norges handelsförbindelse<br />
med Elbing skulle dock Ida kunna vinna större utveckling, <strong>om</strong> de<br />
norska köpmännen t<strong>og</strong>o hänsyn till de tillfallen s<strong>om</strong> erbjuda sig dels i de höga<br />
prisen på norsk fetsill, dels i dervarande tillgång på god och billig spanmål.<br />
Elbing, s<strong>om</strong> räknar 34,000 invånare, behöfva årligen <strong>om</strong>kring 5,000 tunnor<br />
fetsill, hvilket behof till större delen tillfredsställes gen<strong>om</strong> tillförsel från Danzig<br />
och Königsberg. Det skulle blifva mera lönande för norska sillhandlande införa<br />
sin vara direkt till Elbing i stället för till dessa platser, der den betalas<br />
vida lagre an i Elbing. Fastän endast 87, fots djupgående fartyg kunna anlöpa<br />
till Elbing, godtgöres dock den kostnad, s<strong>om</strong> deraf kan förorsakas, gen<strong>om</strong><br />
de l<strong>og</strong>a prisen fetsillen der betingar vid direkt försäljning till konsumenterne.<br />
I Elbing foredrages fetsill af större märken ; M. & C. dro mycket mindre eftersökta.<br />
Likaledes Ur rådligt att spanmål för norsk rakning framdeles inköpes i<br />
Elbing i stället för i Danzig och Königsberg, till hvilka platser Elbing afsätter<br />
sin spanmål. Dessut<strong>om</strong> erhåller köparen lättare i Elbing en oblandad inhemsk<br />
rag, hvilken i allmänhet är känd för att vara af en mycket god qvalitet.<br />
Aug. af Segerström.<br />
Amerikas Förenta Stater.<br />
Washington den 2 juni 1880.<br />
(Skrifvelse till K<strong>om</strong>merskonegium.)<br />
))Iron and Steel Association)) meddelar i sin nyligen utgifna årsberlittelse<br />
bland annat följande upplysningar angående jernhandteringen i Förenta Staterna<br />
under år <strong>1879</strong>.<br />
Året började med en siillsynt fastbet i priser men utan anmarkningsvardt<br />
stigande. På, våren ansågo likväl direktörerna för de större jernvdgarne, att<br />
utsigterna voro gynnsamma, ernedan större lif förspordes m<strong>om</strong> alla ndringar<br />
samtidigt med att en stor spannmålsutförsel till Europa syntes förestd. De<br />
började derföre göra beställningar å jernvägsmateriel, och det dröjde ej langre<br />
än till midten af året förr an det syntes tydligt, att flertalet af de nedlagda<br />
masugnarne och valsverken <strong>om</strong>öjligt kunde ånyo k<strong>om</strong>ma i gang n<strong>og</strong> hastigt för<br />
att fylla de nya behofven. Införseln af utlandskt jern tillt<strong>og</strong> derför betydligt,<br />
och det blef till och med nödvändigt att införa ,,etora qvantiteter tackjeru.
356<br />
Priserna stego och införseln. ökades alltmer,. men det oaktadt var hair en verklig<br />
:hungersnöd å jern mot slutet af sistlidne fir. Den vildaste spekulation<br />
egde rum, och att köpa och sälja jern var ungefär detsamma s<strong>om</strong> att spekulera<br />
pa börsen.<br />
I februari bief det emellertid tydligt, att den inhemska tillverkningen<br />
ökats i jemnbredd med efterfrågan, och s<strong>om</strong> man samtidigt upptäckte, att in-.<br />
förseln vant stor, att marknaden var öfverfyld, inträdde en reaktion i prisema,<br />
och densamma åtföljdes s<strong>om</strong> vanligt af en för tillfället minskad efterfragan.<br />
Priserna blefvo emellertid fastare i midten af • maj och k<strong>om</strong>ma sannolikt<br />
att under återstoden af Ara shålla sig apt högre än de pris, hvarför<br />
utländskt jern kan säljas i New-York.<br />
Följande tabell utvisar de lagsta priserna för vissa slag af jern sedan krisen<br />
1873, de högsta priserna efter den nya stegringen <strong>1879</strong> samt Wand°<br />
pris midten af maj i Philadelphia.<br />
sLiigst. Högst. d. 15 maj 1880.<br />
feb. 1880<br />
Tackjern nr. 1 antracit nov. 1878<br />
doll. 16,50 doll. 43 doll. 25<br />
Stangjern, prima jan. <strong>1879</strong><br />
doll. 40,32 )) 89,60 » 56<br />
Jernriils oktob. 1877<br />
doll. 31,50 )) 68 » 50<br />
Stalräls nov. 1877<br />
doll. 40 » 85 » 65<br />
Smidt jernskrot nr. 1 juli 1878<br />
doll. 20 )) 42 » 25<br />
Införseln af tackjern, s<strong>om</strong> steg till 340,672 tons <strong>1879</strong> fill' 74,484 tons<br />
1878, utgjorde under de tre första månaderna af innevarande år 179,491<br />
tons. Införseln af stangjern: 33,346 år 1878 och 48,840 år <strong>1879</strong>, utgjorde<br />
43,590 tons ensamt under innevarande ars första qvartal. Jernskrot: 6,225<br />
år 1878, 248,429 dr <strong>1879</strong> och 154,738 tons under årets första tre månader.<br />
Införseln af jernmalm, s<strong>om</strong> förnämligast egde rum frail Spanien, ökades<br />
från 29,765 tons år 1878 till 284,141 tons <strong>1879</strong> ach utgjorde 93,541 tons<br />
under januari—mars innevarande dr.<br />
Tackjernstillverkningen in<strong>om</strong> landet uppgick sistlidet år till 3,070,875<br />
tons, hvaraf antracit 1,273,024, bituminös 1,438,978 och träkol 358,873 tons.<br />
Tillverkningen med bituminös stenkol, s<strong>om</strong> tilltagit för hvarje år alit sedan<br />
1874, var sistlidet ar större an nagonsin förut. Tillverkningen med träkol<br />
var större än 1878, då den endast uppgick .till 293,399 tons, men denna ökning<br />
var endast en följd af den i allmänhet ökade tackjernstillverkningen.<br />
Niira en tredjedel af detta slags jern tillverkas i Michigan, hvars jerntillverkning<br />
uteslutande utgöres af dylikt jern.<br />
Af 697 färdiga, masugnar funnos vid slutet af ar <strong>1879</strong> 388 i gang mot<br />
265 år 1878, 309 voro stängda mot 427 1878. Af de s<strong>om</strong> voro i gang<br />
bedrefvos 162 med antracit, 123 med bituminös och 103 med träkol. Af de<br />
stängda voro 67 antracit, 79 bituminös oeh 163 träkol.<br />
Tillverkningen af valsadt jern steg från 1,555,576 tons 1878 till 2,047,484<br />
fir <strong>1879</strong>, en ökning af öfver 31 %. Denna rubrik inbegriper spik, stang- och<br />
vinkeljern, jernplåt och jernräls, men bessemer stilriils anses deremot icke<br />
höra till detta slags fabrikat. Tillverkningen af spik var 614,891 kegs större<br />
än 1878, men endast 182,103 kegs större fin 1877, emedan öfverproduktion<br />
egde rum 1877 och till följd deraf minskad tillverkning under näst påföljande
357<br />
r. Berättelsen uppgifver, att öfverproduktion Any° egde rum <strong>1879</strong>, emedan<br />
,de fiesta spikverk instalde arbetet under 6 veckor i början af innevarande år,<br />
men det var i sjelfva verket endast ett försök att gen<strong>om</strong> minskad tillverkning<br />
bibehålla höga pris. År 1877 var priset å spik i Pittsburg och Wheeling<br />
doll. 2,15 pr keg, och, sedan de ytterligare fallit till doll. 1,90, noterades<br />
det i december 1878 till doll. 2, och detta pris bibehöll sig med mindre<br />
vexlingar till september <strong>1879</strong>, men det steg di hastigt till doll. 3,40 och i<br />
.december till doll. 4,25. I februari innevarande år var priset doll. 5,25,<br />
men det ansågs <strong>om</strong>öjligt att med fortsatt tillverkning bibehålla detta pris, och<br />
en del spikverk upphörde derföre med arbetet heldre an att nedsatta priset.<br />
Det bief emellertid snart tydligt att priset <strong>om</strong>öjligt kunde bibehållas, och det<br />
nedsattes den 28 april till doll. 4 och den 12 maj till doll. 3,25 pr keg.<br />
Följande tabell utvisar ståltillverkningen i Förenta Staterna under nedanstående<br />
år.<br />
1878 <strong>1879</strong><br />
Bessemerstål '732,226 tons 928,972 tons<br />
Gjutstål 42,996 56,780 ))<br />
Martinmetall 36,126 56,290 »<br />
Andra slag 8,556 5,464<br />
Summa 819,814 tons 1,047,506 tous.<br />
Messina den 15 mars 1880.<br />
Italien.<br />
(Årsbertittelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskonegium.)<br />
C. Lewenhaupt.<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet år <strong>1879</strong> framgår af följande :<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran utrikes ort 4 svenska fart.vg <strong>om</strong> 1,626 tons<br />
)) )) » i barlast ,») » 22 » » » 8,034 »<br />
Fran » afgingo med last till Sverige 10 1) 1) 1) 3,979 »<br />
» » 0 » » utrikes ort 17 » » » 5,939 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo » » fran Norge 9 uorska » » 2,370 »<br />
» » » » » » utrikes ort 19 » » » 7,331 »<br />
» » » i barlast » » » 40 » » » 12,558 »<br />
Fran » afgingo med last till Norge 13 » » » 4,221 »<br />
» » » » » utrikes ort 54 » 0 » 17,089 »<br />
» » » i barlast » » » 6 » » 0 3,205 »<br />
Sammanlagda antalet med last ank<strong>om</strong>n a fartyg utgjorde således 32 <strong>om</strong><br />
11,327 tons, hvaraf 4 svenska <strong>om</strong> 1.626 och 28 norska <strong>om</strong> 9,701 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg uppgick till 94 <strong>om</strong> 31,228 tons, hvaraf 27<br />
.svenska. <strong>om</strong> 9,918 och 67 . norska <strong>om</strong> 21,310 tons.<br />
Antalet ank<strong>om</strong>na svenska fartyg, s<strong>om</strong> år 1878 utgjorde 41 <strong>om</strong> 13,225<br />
tons, utvisar år <strong>1879</strong> i jemförelse dermed en minskning af 15 fartyg och<br />
3,564 tons. De ank<strong>om</strong>na norska fartygen utgjorde år 1878 106 <strong>om</strong> 33,783<br />
tons, och uppgick minskningen år <strong>1879</strong> till 38 fartg och 11,523 tons.
358<br />
Vid hufvudstationen har dock någon tillokning i antalet af de Förenade<br />
rikenas fartyg egt rum, under det att bland vice konsulsstationerna Trapani<br />
företrädesvis har att uppvisa en minskning, beroende derpå att saltexporten<br />
vant mycket obetydlig. För utförseln af färsk frukt föredragas allmänt svenska<br />
och norska fartyg; oaktadt regelmessig Angbatsförbindelse eger rum mellan<br />
Sicilien och Nordamerikas hamnar har dock antalet af dit med frukt afgångna<br />
svenska och norska fartyg ökats. I dylik fart användes under året 5 svenska<br />
och 20 norska fartyg mot 1 svenskt och 19 norska hr 1878. Antalet fartyg<br />
under nordamerikansk flagg har betydligt aftagit.<br />
Röreisen i Messinas hamn visar en betydlig tillväxt under året; dit inlöpte<br />
4,731 fartyg <strong>om</strong> 1,289,775 tons mot 4,108 fartyg <strong>om</strong> 1441,472 tons<br />
året förut, utvisande en tillväxt af 623 fartyg <strong>om</strong> 148,303 tons. Bland dessa<br />
fartyg intage'r svenska handelsflottan tolfte rummet beträffande såväl antal s<strong>om</strong><br />
tontal och den norska sjette rummet i fråga <strong>om</strong> antal och sjunde i fråga <strong>om</strong><br />
tontal.<br />
Alltsedan dr 1864 hafva iingfartygen fått en alit större betydelse för Messinas<br />
exporthandel, och äfven härvid hafva de svenska och norska fartygen från<br />
och med år 1874 tagit del ; man har anledning hoppas att de alltjemnt skola<br />
fortfara att håraf skörda fördel, med fåstadt afseende å den förkårlek hvarmed<br />
de orufattas. Såvål svenska s<strong>om</strong> norska gngare intaga bär vanligtvis full last<br />
under det alla andra oftast blott få en del af sitt lastutrymme upptaget.<br />
Den ökade betydelse s<strong>om</strong> Catanias och Termini-Imereses hamnar erhållit<br />
beror dels på den snart förestående fullåndningen af det öfver hela ön sig utbredande<br />
jernvägsnätet dels på förbåttringar af hamnanlåggningarne. Sedan fem<br />
år tillbaka arbetar man med stora penningeuppoffringar på en dammbygnad i<br />
Catania för att skydda hamnen mot hafvets våldsamhet vid sydostvind; ännu<br />
återstå två hr innan arbetet blir fårdigt, men man har redan kunnat erfara<br />
att hvad s<strong>om</strong> är gjordt verksamt bidrager att skydda hamnen och de i densamma.,<br />
förankrade fartyg. Termini-Imerese ligger vid en rymlig, mot söder och<br />
vester skyddad vik med god ankarbotten ; till följd af att efter jernvägens öppnande<br />
en mängd produkter börjat exporteras öfver Termini-Imerese har man<br />
funnit sig uppfordrad att anlägga en damm, s<strong>om</strong> skyddar fartygen jemväl mot<br />
nord- och nordvestvinden samt tillater dem att ankra närmare staden än de<br />
förut kunde göra.<br />
Sveriges utförsel till Sicilien består hufvudsakligen af jern, stål och trävaror,<br />
humu mycket s<strong>om</strong> införes af dessa artiklar öfver England kan icke angifvas;<br />
sås<strong>om</strong> direkt införsel från Sverige (Göteborg) till Sicilien (Messina) kan<br />
blott angifvas en last, bestående af 99 Pet. Stand. 3 X 9 plankor och 47 tons<br />
stangjern.<br />
Fran Norge ank<strong>om</strong>mo 31 fartyg med tillsammans 193,585 v<strong>og</strong> stockfisk;<br />
deraf stadnade i Messina 11 laster <strong>om</strong> 66,823 v<strong>og</strong> och i Catania 1 last <strong>om</strong><br />
3,000 v<strong>og</strong>; de öfriga gingo till andra italienska hamnar. Af dessa laster k<strong>om</strong>mo<br />
15 <strong>om</strong> 94,990 v<strong>og</strong> från Bergen, 6 <strong>om</strong> 35,971 v<strong>og</strong> från Vadsö, 5 <strong>om</strong> 29,834<br />
v<strong>og</strong> frgn Hammerfest, 4 <strong>om</strong> 27,070 v<strong>og</strong> från Vardö och 1 <strong>om</strong> 5,720 v<strong>og</strong> från<br />
Tr<strong>om</strong>sö. Med 16 norska fartyg infördes 101,638 v<strong>og</strong>, med 8 tyska 49,904,<br />
med 5 danska 28,451 och med 2 holländska 13,592 v<strong>og</strong>. Vårdet af den i<br />
distriktet lossade fisken belöper sig till ungefår 455,000 francs; för hela laster<br />
betingades i pris 8 och 6.80 lire pr v<strong>og</strong>, resp. 7.25 och 6.05. År 1878<br />
nifördes till distriktet 8 laster <strong>om</strong> 55,447 v<strong>og</strong>. Oaktadt införseln år <strong>1879</strong><br />
således är 4 laster <strong>om</strong> 14,376 v<strong>og</strong> större äro förråden nästan alldeles upprymda<br />
så att ett stort behof af ny tillförsel torde k<strong>om</strong>ma att yppa sig med<br />
den nya skeppningssaisonen.
359<br />
Beträffande utförseln af sicilianska produkter till de Förenade rikena sak<br />
nas tillförlitliga uppgifter med undantag af för salt. Af denna vara utfördes<br />
till Sverige med 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,965 tons mot 29 fartyg <strong>om</strong> 9,903<br />
tons år 1878, till Norge egde utförsel rum med 12 norska fartyg <strong>om</strong> 4,073<br />
tons mot 42 fartyg <strong>om</strong> 15,608 tons dr 1878. De Förenade rikenas andel<br />
i saltutförseln visar sig sålunda hafva vant mycket ringa under år <strong>1879</strong>;<br />
saltproduktionen var nämnde dr mycket ringa i jemförelse med foregående år.<br />
Prisen vexlade hela året mellan 11 lire och 7 lire; det vill synas s<strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
deras enornaa höjd vant den väsentligaste orsaken till den minskade exporten.<br />
Då nu regelbunden Angbdtsförbindelse finnes mellan de Förenade rikena<br />
och Sicilien kan man ej annat än önska, att äfven industriföremål från Sverige<br />
och Norge, sås<strong>om</strong> jernmanufakturvaror, redskaper och maskiner, tändstickor m.<br />
m. måtte finna en lönande marknad Mr.<br />
Hvad Siciliens handel i allmänhet angår, kan man icke draga dess tendens<br />
till förbättring i tvifvelsmål. Utförseln af svafvel har t. ex. sedan dr 1853<br />
nästan tredubblats; i än högre grad har exporten af apelsiner, citroner och<br />
oranger samt produkter af dessa frukter tilltagit. Under de senare båda åren<br />
har jemväl utförseln af vin Lida en förut icke anad storlek, hvilket närmast<br />
beror af den dåliga vinskörden i Frankrike. Denna vinutförsel kan emellertid<br />
få en ganska stor betydelse då man dels i utlandet lär kinna och uppskatta de<br />
sicilianska vinerna, och man dels på Sicilien lär sig af de sista årens goda<br />
resultat att egna mera <strong>om</strong>sorg åt vinkulturen.<br />
Tvångskursen på italienskt pappersnaynt är fortfarande gällande. Agiot<br />
på guld var : januari 10 %, februari 10.8, mars 10.5, april 9.6, maj 10, juni<br />
9.8, juli 9.75, augusti 11.2, september 12.8, oktober 12.75, november 14.6,<br />
den 1 december 13.5 och den 31 december 12.9 %.<br />
Diskontot var hela tiden 4 % i de sedelutgifvande bankerna.<br />
Den 31 december <strong>1879</strong> upphOrde Messina att vara frihamn, hvilken åtgard<br />
befriade handeln från en sedan många dr tryckande börda, hvilken icke<br />
tillräckligt uppvägdes af de fördelar, stadens konsumerande befolkning deraf<br />
kunde hafva. Man hoppas nu att Messinas hamn och handel skola under för<br />
öfrigt gynnsamma <strong>om</strong>ständigheter gå en ny uppbl<strong>om</strong>string till mötes.<br />
Julius Klostermann.
Leipzig den 1 april 1880.<br />
360<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium).<br />
flärvarande universitet besöktes under det förflutna året af 3,345 stude.nter,<br />
deribland två svenskar, af hvilka en studerade medicin och en naturvetenskaperna.<br />
Musikkonservatoriet besöktes af 308 studerande, deribland 1 svensk<br />
och 6 norrmän.<br />
Leipzigs handel erfor under det tilländagångna året en glädjande förbättring<br />
in<strong>om</strong> nästan alla grenar, efter att hafva gen<strong>om</strong>gått en nära sjuårig kris,<br />
hvars motsvarighet i långvarighet knappast förut förek<strong>om</strong>mit. Nilstan<br />
börseffekter hafva också stigit: pa penningar var under det senaste året<br />
riklig tillgång; med undantag af en kortare tid var diskonton 4 % under<br />
det att i privata affärer penningar med lätthet stodo att få för 3 %. Af<br />
härvarande banker och kreditanstalter utdelade »Allgemeine Deutsche Credit<br />
Anstalt» 10 % (mot 6 2/ 3 X år 1878), »Leipziger Bank» 7 % (mot 5V 2 %<br />
Ar 1878), »Leipziger Cassenverein» 5 % (mot 4 V, %), »Leipziger Disconto-<br />
Gesellschaft» 6 % (mot 4 %). Ingen anmärkningsvärd betalningsinställning<br />
egde rum under Aret.<br />
Rörande <strong>1879</strong> ars jubilatmessa ma meddelas: af alla lädersorter var tillförseln<br />
inskränkt och stänmingen i början något matt; i kläden och buckskins<br />
egde en ganska stor <strong>om</strong>sättning rum till för fabrikanterna tillfredsställande pris;<br />
b<strong>om</strong>ullstyger voro deremot föga eftersökta, och fabrikanterna fingo ej sina <strong>om</strong>kostnader<br />
ersatta; lika litet förek<strong>om</strong> någon afsättning af yllestrumpor och andra<br />
vinterplagg. På pelsverk var ganska liflig efterfrågan.<br />
Beträffande Michaëlimessan ur att 'Barka: för vissa slag af läder visade<br />
prisen en nagot stigande tendens, i klädeshandeln rådde ganska, mycket lif, och<br />
stora qvantiteter afslutades fiir export till Brasilien ; i pelsvaror var deremot<br />
<strong>om</strong>sättningen icke af flagon betydenhet.<br />
J. w. Schmidt.
Triest den 25 Marts 1880.<br />
361<br />
Österrige-Ungarn.<br />
(A.arsberetning for <strong>1879</strong> til den Norske Regjerings Departement for det Indre.)<br />
Herved har jeg den Ære at fortsætte min Rapport for <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong>.*<br />
Udförselen herfra til de forenede Riger var i afvigte Aar ubetydelig, nem-<br />
Jig: via Göteborg <strong>og</strong> Ha til Kristiania, Olivenolie Kil<strong>og</strong>r. _ 12,692.<br />
Gummi » 1,149.<br />
Tilsammen Kil<strong>og</strong>r. 13,841.<br />
Stokholm direkte herfra,<br />
» do via Hull <strong>og</strong> Antwerpen<br />
diverse Varer.<br />
___ ______ Kil<strong>og</strong>r. 16,918.<br />
» » » 35,505.<br />
)) Goteborg<br />
» ))<br />
» do<br />
direkte herfra<br />
do »<br />
»<br />
»<br />
»<br />
______ --- ))<br />
»<br />
53,072.<br />
20,108.<br />
Tilsammea Kil<strong>og</strong>r. 125,603.<br />
Hovedudförselen til udenlandske Steder var i <strong>1879</strong> söveis folgende: Brasilien<br />
134,373 Fade Mel med 43 Fartöier, hvoraf 17,728 Fade med 8 norske<br />
<strong>og</strong> 8,050 Fade med 3 svenske FartOier; i 1878 udförtes 184,129 Fade. Til<br />
England udförtes i <strong>1879</strong> 199,236 Sække Mel mod 409,570 Sække i 1878<br />
samt kun 390,386 Stykker Egestav mod 1,399,375 Stykker ,karet forud.<br />
Til Frankrige udförtes i <strong>1879</strong> med 153 Fartöier, hvoraf 15 norske <strong>og</strong><br />
6 svenske, 27,587.577 Stykker Egestav mod 32,951,845 i 1878. I <strong>Aaret</strong>s<br />
Slutning begyndte herfra en Udförsel af gamle Jernbaneskinner <strong>og</strong> andet Jern<br />
til Amerika, hvilken nu har betydelig tiltaget, saa at flere Seil- <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le<br />
Dampskibe allerede ere blevne befragtede med saadan Last <strong>og</strong> Efterspörgselen<br />
deraf vedvarer.<br />
Hovedindförselen var i <strong>1879</strong> folgende:<br />
Kaffe _________ ___ __ ______ Kvintaler 127,880 mod Kvintaler 132,580 i 1878,<br />
Sukker » 444,620 » » 364,500 »<br />
Kornvarer » 1,545,742 » » 1,433,812 »<br />
Tor. Frugter » 187,825 » » 177,165 »<br />
Olivenolie _________ P 132,200 » » 61,050 »<br />
Ris » 113,315 » » 149,202 »<br />
Krydde rier ____________ » 43,988 » » ? »<br />
Huder ___ Stykker 966,990 » Stykker ? »<br />
- Hamp Baller 29,745 » Baller 35,294 »<br />
B<strong>om</strong>uld » 152,772 » » 147,729 »<br />
Uld » 8,620 » » 11,063 »<br />
Jern, svensk <strong>og</strong> russisk Kvintaler 4,300 » Kvintaler 3,350 »<br />
* Den förste Del af Rapporten findes indfört Side 36.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. SRfart.
Staal<br />
Petroleum<br />
do<br />
Stenkul, indl.<br />
do udenl.<br />
Rujern<br />
Kasser<br />
Fade<br />
Tons<br />
D<br />
362<br />
37,500 mod<br />
56,707 »<br />
290,213<br />
66,860<br />
55,902<br />
1,988<br />
Kasser<br />
Fade<br />
Tons<br />
33,200 i 1878,<br />
48,765 D<br />
190,145<br />
57,584<br />
72,393<br />
1,897<br />
Indförselen til Lands opgik i <strong>1879</strong> til Kvint. 6,388,440 mod Kvintal 6,143,850<br />
i 1878, <strong>og</strong> Udförselen <strong>1879</strong> til Kvint. 2,804,099 mod Kvint. 2,739,476 i<br />
1878.<br />
Det herværende österr.-ung. Lloyds,Dampskibsselskab havde i Löbet af <strong>1879</strong><br />
folgende Fragtindtægter.<br />
<strong>og</strong> i 1878<br />
fl. 7,507,055,<br />
» 9,843,122,<br />
saaledes fi. 2,336,067<br />
mindre, d<strong>og</strong> forventer man en Uddeling af <strong>om</strong>trent fl. 48 pr Aktie, s<strong>om</strong> modsvarer<br />
<strong>om</strong>trent 9 X, .<br />
I <strong>Aaret</strong>s Lob hidk<strong>om</strong> folgende Fartöier:<br />
Seilfartöier med Last 5,286 dr. Tons 272,639 <strong>og</strong> 1,002 i Ballast dr. Tons 72,331,.<br />
Dampskibe D 1,433 »699,418 » 103 » 57,682,<br />
tilsammen med Last 6,719 dr. Tons 972,057 <strong>og</strong> 1,105 i Ballast dr. Tons 130,013.<br />
Herfra udklarede:<br />
Seilfartöier med Last 4,815 dr. Tons 298,781 <strong>og</strong> 1,463 i Ballast dr. Tons 44,524,<br />
Dampskibe D 1,439 » 681,728 » 110 » » 84,847,<br />
tilsammen med Last 6,254 dr. Tons 980,509 <strong>og</strong> 1,573 i Ballast dr. Tons 129,371,<br />
eller ialt:<br />
ank<strong>om</strong>ne Fartöier i <strong>1879</strong> 7,824 dr. Tons 1,102,070,<br />
» » » 1878 8,365 » » 1,168,119,<br />
afgaaede FartOier i <strong>1879</strong> 7,827 dr. Tons 1,109,880,<br />
» » » 1878 8,432 » » 1,171,646.<br />
Den österr.-ung. <strong>Handel</strong>sflaade talte i <strong>1879</strong> folgende Fartöier :<br />
402 österrigske til længere Fart, dr. 216,266 Tons <strong>og</strong> 5,483 Mands Besætning,<br />
147 ungarske » D » » 66,309 » 1,495 » »<br />
1,691 österrigske » Kyst- » » 30,168 » 5,225 » »<br />
205 ungarske » » » » 3,041 » 567 » »<br />
2,445 Fartöier<br />
Endvidere findes:<br />
1,936 österrig. Fiskerbaade<br />
64 ung. do<br />
dr. 315,784 Tons <strong>og</strong> 12,770 Mands Besætning.<br />
dr. 5,550 Tons <strong>og</strong> 7,167 Mands Besætning,<br />
136 » 142 »<br />
4,445 Fartöier dr. 321,470 Tons <strong>og</strong> 20,079 Mands Besætning..<br />
Heraf ere:<br />
104 Dampskibe dr. 60,281 Tons,<br />
11 Fregatskibe » 10,412 »<br />
296 Barkskibe » 159,035 »<br />
113 Brigger D 38,514 »
363<br />
115 Skonnertskib. & Skonnert. dr. 21,507 Tons,<br />
10 Kuttere 124 D<br />
1,806 Kystfartöier )) 25,911 D<br />
2,000 Fiskerbaade D 5,686 ))<br />
4,445 Fartöier dr. 321,470 Tons.<br />
I <strong>Aaret</strong>s Lb byggedes paa de österr.-ung. Verfter 34 Seilfartöier, 8 Dampskibe<br />
<strong>og</strong> 200 mindre Kystfarere dr. tilsammen 19,310 Tons <strong>og</strong> med en Udgift af<br />
fl. 3,224,210.<br />
Sundhedstilstanden var i <strong>Aaret</strong>s Löb saavel her s<strong>om</strong> i Omegnen ganske<br />
tilfredsstillende, alligevel var Dödeligheden i <strong>1879</strong> meget betydelig da de statistiske<br />
Tabeller udvise 43.02 pr Mille, hvortil d<strong>og</strong> Grunden mindre ligger i<br />
hygieniske end i sociale <strong>og</strong> moralske Forhold.<br />
Ifölge Lov af 20 December <strong>1879</strong> blev Istrien <strong>og</strong> Dalmatien med Bosnien<br />
<strong>og</strong> Herzegovina indlemmede i det österrigsk-ungarsk fælleds Toldvæsen.<br />
Den österr.-ung. Regjering har med ministeriel Forordning af 20 Januar<br />
d. A. udfærdiget, i Overensstemmelse med de andre Regjeringer, nye Forholdsregler<br />
til Forebyggelse af Söulykker tilfölge af Kollisioner.<br />
Med Cirkulære af 29 Januar d. A. bekjendtgjör det herværende k. k. Sö-<br />
Gouvernement en ministeriel-Forordning af 29 December <strong>1879</strong>, hvormed Forpligtelsen<br />
til at have et Sundhedspas for de mellem de österr.-ung. Havne<br />
farende Fartöier ophæves saalænge Sundhedsforholdene holde sig i den normale<br />
Stilling; for den udenrigske Fart bibeholdes de för gjældende Regler.<br />
Det herværende k. k. Statholderi bekjendtgjör under 10 dennes, at Kvægpest<br />
er udbrudt i Zaras politiske Distrikt, <strong>og</strong> forbyder Indförsel <strong>og</strong> Transit<br />
derfra ifölge Lov af 29 Juni 1868; samtidigt ophæves det af mig den 30<br />
December <strong>1879</strong> rapporterede Indförsels- <strong>og</strong> Transitforbud fra Distrikterne Sign<br />
<strong>og</strong> Spalato.<br />
Fragtforholdene har i <strong>Aaret</strong>s Löb ikke været særdeles fordelagtige hverken<br />
for Seil- eller Dampskibe; nu noteres folgende:<br />
Dampskibe: til England 18 sh. h 20 sh. pr Ton ; Antwerpen, Holland <strong>og</strong><br />
nordlige Frankrige fra 20 sh. til 35 sh. pr Ton; Newyork fra 20 sh. til 37<br />
sh. 6 d. pr Ton.<br />
Seilfartöier: Marseille eller Cette 14 <strong>og</strong> 15 francs pr Ton, med 5 %. —<br />
Messina eller Palermo, italienske Lire 26 pr 100 Brædder, med 5 %, — Trapani<br />
eller Cagliari 22 ital. Lire pr 100 Brædder, med 5 %. — Alexandria<br />
(Egypt.) 26 francs pr 100 Brædder, med 5 %. — Bordeaux 6 francs pr 100<br />
Egestav 37" X 5V 4" X 17 4". — England, direkte Havn, 5 sh. 3 d. pr 100<br />
Egestav 36" X 5 1/4" X 1". — Newyork eller Philadelphia 1 sh. pr t<strong>om</strong>t Petroleumsfad<br />
<strong>og</strong> 10 à 14 sh. pr Ton Jern. — Brasilien (Pernambuco, Bahia, Ric,<br />
Janeiro, Santos) 30 à 35 sh. stg. pr Ton Mel i Fade med 5 %. — Rio<br />
Grande do Sul 40 sh. stg pr Ton Mel i Fad, med 5 %.<br />
I dette Aars förste Maaned hidk<strong>om</strong> folgende Ladninger Rundfisk:<br />
fra Hammerfest med den norske Skon. Nordstjernen, V<strong>og</strong>. 6,080<br />
D Bergen D hollandske D Mercator D 6,400<br />
D Tr<strong>om</strong>sö Harmonie )) 6,882<br />
<strong>og</strong> Detailpriserne ere altid fra 29 til 33 fl. pr 100 Kil<strong>og</strong>ram.<br />
J. C. Lindman.
364<br />
Spanien.<br />
San Juan (Portorico) den 12 mars 1880.<br />
(Årsberättelse för 1870 till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på distriktet dr <strong>1879</strong> framgår af följande:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo friin utrikes ort i barlast 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 699 tons ach 81 nyl.<br />
Fran » afgingo till » med last 3 » 699 » 81 »<br />
Till ank<strong>om</strong>mo fran » » 19 norska » 3,931 » 398 k.<br />
)) )) )) )) i barlast 5 » » 871 » 267 »<br />
Fran afgingo till )) med last 12 ), » 1,710 ), 665 »<br />
)) ))<br />
i barlast 12 » » 3,092 ), —<br />
<strong>Handel</strong>n har vant något lifligare och prisen på våra produkter något fördelaktigare<br />
under det senast förflutna året än under dr 1878. Utförseln visar<br />
emellertid en minskning af 6,646 tons socker och af 482,680 gallons sockersirup,<br />
öns båda förnämsta produkter ; långt ifrån att vara beredd på en sådan minskning<br />
hoppades man på en större skörd än vanligt, men det myckna regnandet verkade<br />
menligt. Sockerprisen hafva vexlat mellan 3 3/4 h, 3 7/, doll. och 4 h 47,<br />
doll. pr qvintal, allt efter qvaliteten ; priset på sockersirup har vexlat mellan"<br />
12 och 25 cents pr gallon, likaledes beroende på qvaliteten. A andra sidan<br />
torde erinras, ait kaffeskörden dr <strong>1879</strong> med 7,750 tons öfverstiger foregående<br />
års, och hafva kaffeprisen hållit sig gartska bra uppe.<br />
Tobaksskörden har äfven lidit af regnet; medelpriset för ordinär vara utgjorde<br />
9 hi 9 1/2 doll. samt för bättre vara 107, hi 11 doll. pr qvintal. Utförseln<br />
af boskap har vant mindre, beroende ph minskad efterfråga från Kuba.<br />
B<strong>om</strong>ullsodlingen har helt och hållet öfvergifvits.<br />
Ons ångbdtsförbindelser hafva ökats, ytterligare en linie har öppnats mellan<br />
Newyork och Puertorico, hvarjemte »the royal mail steam packet C<strong>om</strong>pany<br />
of London» inköpt fyra nya lastångare, hvilka anlöpa hvilken hamn s<strong>om</strong> helst<br />
på On der frakt erbjudes på Europa. .71ngbdtsfrakterna dro för närvarande<br />
22V, h, 25 cents pr 100 lbs. till Förenta staterna och 45 h, 60 sh. till Europa;<br />
följden häraf hr att segelfartygens antal befinner sig i fortgående aftagande.<br />
Under året har denna plats äfvens<strong>om</strong> öns öfriga hamnar vant hemsökta<br />
af gula febern utan att dock sjukd<strong>om</strong>en antagit epidemisk karakter.<br />
Charles A. de Tillers Hoard.
365<br />
Amerikas Forenede Stater.<br />
Newyork den 31 Marts 1880.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
Oversigten over de forenede Rigers Skibsfart paa Konsulatdistriktet Aar<br />
<strong>1879</strong> findes indfört Side 2.<br />
Af denne Tabel vil sees, at 77 svenske Skibe ank<strong>om</strong> hertil, hvoraf fra<br />
Sverige direkte 5 Skibe i Ballast <strong>og</strong> fra udenlandske Steder 34 Skibe med Ladning<br />
<strong>og</strong> 38 Skibe i Ballast, tilsammen 1 Skib drægtig 269 Nylæster <strong>og</strong> 76<br />
Skibe drægtig 40,119 Tons imod 1 Skib drægtig 312 Nylæster <strong>og</strong> 60 Skibe<br />
drægtig 25,794 Tons i 1878.<br />
Den optjente Bruttofragt udgjorde ,t 11,759.<br />
Herfra afgik i Ballast 2 Skibe <strong>og</strong> med Ladning 72 Skibe, hvoraf 5 direkte<br />
til Sverige, alle med Petroleum, <strong>og</strong> 67 til udenrigske Steder, tilsammen<br />
1 Skib drægtig 256 Nylæster <strong>og</strong> 73 Skibe drægtig 37,593 Tons mod 2 Skibe<br />
drægtig 542 Nylæster <strong>og</strong> 56 drægtig 24,665 Tons i 1878. Den samlede<br />
Bruttofragt udgjorde ,t 62,590.<br />
Af de hertil ank<strong>om</strong>ne 1,128 norske Fartöier k<strong>om</strong> med Ladning 3 Skibe<br />
direkte fra Norge <strong>og</strong> 269 fra udenlandske Steder, <strong>og</strong> i Ballast 128 Skibe direkte<br />
fra Norge <strong>og</strong> 728 fra udenrigske Steder, tilsammen 1,128 Skibe drægtig<br />
68,717 Læster <strong>og</strong> 459,291 Tons mod 921 Skibe drægtig 101,961 Læster <strong>og</strong><br />
270,468 Tons i 1878. Den optjente Bruttofragt udgjorde t, 43,577.<br />
Herfra afgik 1,042 norske Skibe, hvoraf 7 i Ballast <strong>og</strong> 1,035 med Ladning,<br />
tilsammen 1,042 Skibe drægtig 63,343 Læster <strong>og</strong> 421,472 Tons mod<br />
930 Skibe drægtig 104,457 Læster <strong>og</strong> 269,990 Tons i 1878. Af de med<br />
Ladning afgaaede Fartöier afgik 14 direkte til Norge med Last s<strong>om</strong> fölger:<br />
2 Skibe med 2,550 Kasser Flesk,<br />
» » 10,210 Quart. Rug,<br />
1 » » 1,750 » Mais,<br />
8 » ______ 20,000 Tdr Petroleum.<br />
Den samlede Bruttofragt udgjorde ct 933,490.<br />
For svensk Regning er intet Fartöi kjöbt eller solgt.<br />
For norsk Regning indkjöbtes 4 Skibe, drægtig tilsammen 1,691 Tons,<br />
for en samlet Kjöbesum af 22,000 Doll.<br />
Fra svenske Skibe römte 120 Mand, 47 afmönstredes <strong>og</strong> 163 paamönstredes.<br />
Paa Hospitalet blev indlagt 36 Mand, hvoraf 2 vare gjenliggende ved<br />
<strong>Aaret</strong>s Slutning, <strong>og</strong> en döde.<br />
Fra norske Skibe römte 1,150 Mand ; 586 afmönstredes <strong>og</strong> 1,786 paamönstredes.<br />
Paa Hospitalet blev indlagt 544 Mand, hvoraf 5 Mand döde, 4<br />
syge hjemsendtes <strong>og</strong> 55 vare gjeniiggende ved <strong>Aaret</strong>s Slutning.<br />
Hertil ank<strong>om</strong> fra forliste svenske Skibe 30 Mand, hvoraf 24 forskaffedes<br />
Hyre; 3 Styrmænd, 2 .Jungmænd <strong>og</strong> 1 syg Mand hjemsendtes.<br />
Fra forliste norske Skibe ank<strong>om</strong> 106 Mand, hvoraf 100 forhyredes; 5<br />
Styrmænd <strong>og</strong> 1 Gut hjemsendtes.
366<br />
Fra indenrigske Havne ank<strong>om</strong> i det forlöbne Aar 12,282 Fartöier <strong>og</strong> fra<br />
udenrigske Havne 8,073; de sidste vare fordelte paa de forskjellige Nationer<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
Nationalitet Dampskib Skib Bark Brig Skonnert Total<br />
Amerikanske 188 204 433 435 1,156 2,416<br />
Argentinske 2 2<br />
Britiske 1,096 269 729 348 364 2,806<br />
Belgiske 59 1 1 — 61<br />
Brasilianske 1 1<br />
Costa Rica 4 4<br />
Danske 29 4 4 37<br />
Franske 40 37 5 82<br />
Haitiske 17 19 36<br />
Italienske 3 3 467 87 560<br />
Mexikanske 3 4<br />
Nederlandske 35 4 9 14 62<br />
Nicaraguanske 1 1<br />
Norske 93 992 43 1,128<br />
Portugisiske 6 8 12 27<br />
Russiske 3 12 16<br />
Svenske 5 66 6 77<br />
Spanske 10 2 16 16 8 52<br />
Tydske 129 81 236 13 459<br />
Venezuelianske 6 6<br />
Österrigske 9 216 11 •■•■•••• 236<br />
1,590 682 3,227 1,025 1,549 8,073<br />
Nedenstaaende Liste viser Antallet af de i de sidste fem Aar hertil fra<br />
udenrigske Havne ank<strong>om</strong>ne Skibe:<br />
1875 ank<strong>om</strong> 5,390 Skibe,<br />
1876 5,732 D<br />
1877 D 6,250 D<br />
1878 D<br />
<strong>1879</strong> )) 8,073 »<br />
heraf sees, at Skibsfarten paa Newyork har været i stadigt Tiltagende paa Grund<br />
af den i de senere Aar næsten fordoblede Export af Kornvarer <strong>og</strong> Petroleum, <strong>og</strong><br />
med den nu saa meget lettede K<strong>om</strong>munikation med de vestlige kornproducerende<br />
Stater er det at formode, at Exporten herfra i Fremtiden snarere vil tiltage<br />
end aftage, især hvis Hvede- <strong>og</strong> Mais-Hösten vedbliver at være saa rig s<strong>om</strong> i<br />
de sidste to Aar; d<strong>og</strong> synes der desværre at være Grund 61 at befrygte, at<br />
vore Sejlskibe i Fremtiden ikke ville finde saa lönnende Fragter s<strong>om</strong> för<br />
da Antallet af de Dampskibe, s<strong>om</strong> ere i Fragtfarten fremdeles er i Tiltagende,<br />
<strong>og</strong> er det derfor at haabe at de Forenede Riger <strong>og</strong>saa snart vil tage Del i<br />
denne Fart. De fleste af de Dampskibe, der ere i Fragtfarten — foruden de<br />
regulære Liniers Skibe — ere Engelske, men et dansk K<strong>om</strong>pagni har <strong>og</strong>saa i<br />
forrige Aar sat flere Dampskibe i samme Fart, <strong>og</strong> et nyt K<strong>om</strong>pagni skal nu<br />
være dannet i Danmark til Indkjöb af Dampskibe for at istandbringe en direkte<br />
Forbindelse mellem Kjöbenhavn <strong>og</strong> Newyork.<br />
Fragterne for Seilskibe være forrige Aar i det Hele taget n<strong>og</strong>enlunde<br />
lönnende, idetmindste indtil Udgangen af November Maaned, da det i Höst<br />
dannede Konsortium af Spekulanter til Opkjöb af Hvede <strong>og</strong> Mais dreve PHserne<br />
op til en saadan Höide, at de fra Frankrige <strong>og</strong> England indlöbne Ordres
367<br />
for Kornvarer ikke kunde effektueres, hvorved Export gjordes umulig, al Efterspörgsel<br />
for Skibe pludselig oph5rte <strong>og</strong> de faa Fartöier, der senere bleve befragtede,<br />
nödsagedes til at antage Fragter, der sikkerlig maa have foraarsaget<br />
Rederierne Tab.<br />
Den nuværende Stilstand i Fragtmarkedet vil rimeligvis vedvare indtil<br />
Kanalernes Aabning — i April, — da Tilförselen af Kornvarer fra Vesten vil<br />
blive betydelig; desuden findes her paa Lager endnu <strong>om</strong>trent 6 Millioner<br />
Bushels <strong>og</strong> flydende i Kanalbaade 2 Millioner. Det er derfor at vente, at<br />
Kornpriserne da vil muliggjöre en livlig Export baade til England <strong>og</strong> Frankrige,<br />
hvilket forhaabentlig vil foraarsage större Efterspörgsel af Skibe, <strong>og</strong> s<strong>om</strong><br />
Folge deraf höiere Fragter.<br />
Fragtnoteringerne for Kornvarer til Cork f. o. vare forrige Aar i:<br />
Januar 5 sh. — d. à 5 sh. 9 d. pr quarter.<br />
5 Februar ------ - D - D h 5 » 6 » »<br />
Marts 5 » ____ » h, 5 » 3 » »<br />
April ..... ...... 4 D 9 » à 5 » 3 » P<br />
Mai 4 » 9 » h5 » 6» D<br />
Juni 4 » 8»h4 D 9 » P<br />
Juli 5 » 3Dh6» — D D<br />
August 6 » --- » h6» 6» D<br />
September ___ 5 D 9 » h, 6 D 3 » D<br />
Oktober ...... 6 » 6 »h 6 » 9 » D<br />
November ...... 6 » 3 » h 6 D 6 P D<br />
December 4 D - D h5» — D D<br />
med Tillæg af 10 %; til Kontinentet imellem Hamburg <strong>og</strong> Bordeaux.<br />
For raffineret Petroleum til England <strong>og</strong> Kontinentet betingedes i:<br />
Januar _________ 3 sh. 6 d. h 4 sh. — d.<br />
Februar 3 D 4 1/2 » h3» 9»<br />
Marts 3 D 9 » h 4 » —<br />
April 2 » 10 1/ 2 »h3 » 3»<br />
Mai 4 » » à4 » 6»<br />
Juni 4 » » à 4 » 6»<br />
Juli 3 » 9 » h4» 3»<br />
3 D 9 » à 4 D 3 »<br />
September 3 » 9 » h4» Y.)<br />
Oktober 4 » » h4» 3»<br />
November 3 D 6 » h4» — »<br />
December__ 2 » 9 » h3» 6 D<br />
For Naphta <strong>og</strong> raa Olie betaltes fra 3 d. til 6 d. höiere Fragt.<br />
Indförselen of fremmende Varer synes nu, s<strong>om</strong> Folge af de bedre Konjunkturer;<br />
igjen at ville tiltage ; den samlede Værdi af de til Newyork indförte<br />
Varer belöb sig til 124,189,123 Doll. mod 303,186,867 Doll. i 1878<br />
<strong>og</strong> de vigtigeste Indförselsartikler vare:<br />
Ædle Metaller 84,196,109 Doll.<br />
Kaffe 2,569,197 Sække.<br />
Sukker 1,933,262 Kasser.<br />
do 641,221 Foustager.<br />
Uld 64,9,27 Baller.
368<br />
HarnP<br />
186,972 Baller.<br />
The 1,039,752 Pund.<br />
Tin 19,092,314 »<br />
Zink 3,745,500 D<br />
/740Se/0/ Vac paa Grund af den rige [löst langt större end i de foregaaende<br />
Aar, men da Priserne paa Udförselsartiklerne vare meget lave, belöb<br />
Værdien af de udförte Varer sig kun til 371,046,609 Doll. imod 362,522,688'<br />
Doll. i 1878.<br />
De vigtigste Udförselsartikler vare:<br />
Ædle Metaller 14,820,044 Doll..<br />
Hvede 62,306,839 Bushels værd. 72,271,179 D<br />
Mais 35,380,469 » » 18,284,639 D<br />
Rug 3,665,342 » D 2,572,372 D<br />
Hvedemel 3,860,043 Tdr D 21,016,726 ))<br />
Petroleum raff.255,495,871 Gall. D 23,046,146 ».<br />
D raa 20,869,219 » D 1,640,129 ))<br />
DNaphta 16,111,797 )) D 1,137,585 »<br />
Spiritus 6,639,921 » D 2,059,020 »<br />
B<strong>om</strong>uld . 440,779 Baller D 23,434,851 ))<br />
B<strong>om</strong>uldsvarer_ 102,155,185 » » 7,970,646 »<br />
Saltet Flæsk i Kasser 535,528,631 Pund » 35,594,87g »<br />
do i Tdr 52,873,935 » » 2,986,271 >><br />
Svinefedt---- ------- )) » 17,720,258 .D<br />
Talg 69,587,874 » » 4,714,671 ».<br />
Ost 130,336,579 D D 10,537,538 ))<br />
Smör 35,079,412 D » 5,102,559. »<br />
Kjöd, ferskt 49,835,661 » D 4,508,821 ))<br />
» saltet 29,889,569 » D 1,992,916 ))<br />
Tobak i Foustager _ __ ___ 107,815,049 » » 7,579,790 D<br />
Klöverfrö 24,942,424 )) » 2,148,631 »-<br />
Læder 20,501,767 )) D 4,247,937 ))<br />
Humle .10,673,780 D » 2,532,585 »-<br />
Oliekager 119,66022 )) D 3,115,275 ))<br />
Sukker raff. 49,503,491 D D 4,201,365 ))<br />
Af levende Dyr udförtes til England <strong>og</strong> Kontinentet:<br />
Kweg ...... ....____ 33,076 Værdi 3,018,770 Doll.<br />
Faar 40,016 D 305,864 D<br />
Svin ___________ 1,627 D 13,971 ))<br />
Heste 2,440 » 637,724 »<br />
Petroleum. Den totale Produktion af raa Olie i de forskjellige Distrikter<br />
i Pennsylvanien belöb sig til 19,740,000 Tönder, altsaa over 4 Millioner Tönder<br />
mere end n<strong>og</strong>et foregaaende Aar; deraf udskibedes <strong>om</strong>trent 9,666,004<br />
Tönder, hvoraf fra Newyork:<br />
6,080,000 Tönder raffinereret Petroleum,<br />
495,000 D raa D<br />
398,000 D Naphta.<br />
Af disse 6,080,000 Tdr raffineret Petroleum udförtes til:<br />
England 1,121,000 Tönder,<br />
Tydskland 1,527,000 D
Belgien<br />
Holland<br />
Rusland<br />
Dan mark<br />
Sverige<br />
Norge<br />
369<br />
384,700 Tönder.<br />
262,200 »<br />
63,600 D<br />
138,300<br />
46,456<br />
21,9,65<br />
Endvidere udskibedes til Sverige 13,010 Tönder Naphta <strong>og</strong> 500 Tönder<br />
raa Olie.<br />
Af nedenstaaende Tabeller vil sees, at Prisen for raffineret Petroleum<br />
n<strong>og</strong>enlunde stod i Forhold til Kvantiteten af den raa Olie, der produceredes.<br />
Den daglige Produktion var i Gjennemsnit i :<br />
Januar 43,500 Tönder, Juli ____ 58,000 Tönder,<br />
Februar ___ 44,000 D August 62,000 D<br />
Marts ____ 47,500 D Septernber ___ 63,500<br />
April. 51,000 )) Oktober 62,000<br />
Mai _ ______ » 53,000<br />
November 60,000<br />
Juni 55,000 December 60,500<br />
<strong>og</strong> Prisen for raffineret Olie pr Gallon:<br />
Januar.. 9.0 5 Cents, Juli 6.97 Cents,<br />
Februar __ 9.5 3 D August _ 6.5 7<br />
Marts ___ 9.09 D September_ 6.7 2<br />
April 9.22 » Oktober _ 7.43<br />
Mai_ 8. 5 2 D November 8.03<br />
Juni ___ 7. 2 3 D December 8.5 6 D<br />
Angaaende Kvaliteten af den raffinerede Olie, s<strong>om</strong> exporteres herfra,<br />
synes der nu ikke at klages, da Fabrikanterne har indseet Nödvendigheden af<br />
at den raa Olie fra Bradford Distriktet maa raffineres langs<strong>om</strong>mere <strong>og</strong> med<br />
större Omhyggelighed end Olie fra det gamle Distrikt; — det hele raffinerede<br />
Produkt er derfor nu af ensformig god Kvalitet ; — Olie til 110° h 112°<br />
Test udskibedes næsten til alle Lande, undtagen til England, hvor 120 0 Test<br />
forlanges ; denne Kvalitet er at foretrække s<strong>om</strong> mindre farlig end den lettere<br />
Olie, <strong>og</strong> er den især at anbefale for Sverige <strong>og</strong> Norge, hvor Landsfolket er<br />
mindre agts<strong>om</strong> ved Brugen af dette let brændbare Material.<br />
Af Kornvarer udförtes herfra i<br />
<strong>1879</strong>, i:<br />
Hvede.<br />
Mais.<br />
Rug.<br />
Januar 3,339,870 Bushels, 1,558,557 Bushels, 104,487 Bushels.<br />
Februar _ 2,571,823<br />
2,463,854<br />
256,013 D<br />
151,684 Marts 3,798,505<br />
1,397,126<br />
»<br />
April _ 3,923,559<br />
2,606,110 D 226,875<br />
Mai 3,387,585<br />
3,323,747<br />
461,362 »<br />
Juni 5,695,561<br />
4,625,149<br />
411,970 D<br />
50,520 Juli 4,951,686<br />
3,345,808<br />
D<br />
269,678 August ______ 8,564,208<br />
2,085,746<br />
»<br />
Septemb. 8,540,481 D 3,427,311<br />
313,661 »<br />
Oktober 6,994,812<br />
2,351,308<br />
29-1,514 »<br />
November 3,778,332<br />
2,218,774<br />
43,549 D<br />
137,812 December 2,989,008<br />
2,931,100<br />
»<br />
Summa 58,523,460 Bushels. 32,364,590 Bushels. 2,722,125 Bushels,
370<br />
hvilke 93,610,175 Bushels Kornvarer bleve udskibede i 2,595 Skila?, fordelte<br />
paa folgende Nationer :<br />
1,399 Engelske ___ Sejlskibe <strong>og</strong> Dampkibe,<br />
498 Norske<br />
339 Italienske<br />
163 Österrigske<br />
79 Amerikanske<br />
40 Tydske<br />
22 Svenske<br />
55 Andre Nationer<br />
Den forrige Höst var meget rig <strong>og</strong> ansl<strong>og</strong>es tiP:<br />
448,755,000 Bushels Hvede,<br />
1,544,809,000 » Mais,<br />
23,640,000 » Rug.<br />
Liges<strong>om</strong> i 1878 var <strong>og</strong>saa forrige Aar Kvaliteten af Vinter-Hveden tilfredsstillende,<br />
men Spring-Hveden var slet. <strong>Aaret</strong> aabnedes med meget lave<br />
Priser, der holdt sig lave indtil Oktober Maaned, da Spekulanterne dreve dem<br />
op til saadan Höide, at Udförselen næsten umuliggjordes.<br />
ust » 1 . 0 5 » »1.12» a 47. » 66.<br />
Ved <strong>Aaret</strong>s Slutning fandtes her paa Lager:<br />
Hvede _ ______ ___ 7,792,320 Bnshels,<br />
Mais 1,378,000 »<br />
Rug 426,190 »<br />
Andre Kornvarer 1,272,560 »<br />
Total 10,869,070 'Bushels.<br />
Af Flesk i Kasser udförtes herfra <strong>om</strong>trent 1,000,000 Kasser, hvoraf<br />
20,000 Kasser til en Værdi af 493,649 Dollars, skibedes direkte til Sverige<br />
<strong>og</strong> Norge. Gjennemsnitsprisen paa 7 2 long <strong>og</strong> V, short Middles var pr R i:<br />
Januar ___ ___ 4 3/4 Cents, Juli 51/8 Cents,<br />
Februar 5 » August 5 »<br />
Marts ___ 57, »<br />
April 5V, »<br />
Mai 5 »<br />
September ___ 5 3/4))<br />
3/4))<br />
Oktober___ 6 7, 7, »<br />
November ___ 6'/4»<br />
Juni 578 » December __ 7 »
371<br />
Prisen paa Mess Pork var i Januar 8 Doll. pr Tönde, men den steg i<br />
Löbet af S<strong>om</strong>meren til 10 Doll., <strong>og</strong> i December betaltes 12 1/ 2 Doll. pr Tönde.<br />
Jern. Af svensk Jern indförtes i <strong>1879</strong> til de Forenede Stater 24,598<br />
Tons, hvoraf<br />
til Newyork 3,660 Tons,<br />
)) Boston 17,438 »<br />
Philadelfia 3,500 »<br />
imod 23,638 Tons i 1878.<br />
Paa Lager fandtes ved <strong>Aaret</strong>s Slutning <strong>om</strong>trent 6,000 Tons. Prisen ved<br />
forrige Aars Begyndelse var imellem doll. 65 <strong>og</strong> doll. 75 pr Ton; senere betaltes<br />
doll. 85 à doll. 90, <strong>og</strong> i Februar <strong>og</strong> Marts dette Aar opnaaedes doll.<br />
100 til doll. 105 pr Ton. Da Priserne for amerikank Jern nu ere meget<br />
höie <strong>og</strong> Forbruget, af svensk Jern langt större end n<strong>og</strong>et af de senere Aar,<br />
saa kan man vente en betydelig Forögelse i Indförselen; allerede nu ved Slutningen<br />
af dette Aars förste tre Maaneder er der solgt et större Kvantum end<br />
i det Hele foregaaende Aar. N<strong>og</strong>en Forandring i Tolden paa Jern ventes ikke.<br />
Emigrationen er i betydeligt Tiltagende; i Löbet af <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong> hertil<br />
135,000 Emigranter, hvoraf fra Sverige 12,331 mod 4,168 i 1878 <strong>og</strong> fra<br />
Norge 4,918 mod 2,800 i 1878 <strong>og</strong> ventes i Aar næsten det dobbelte Antal,<br />
da allerede nu de fleste Dampskibe fra Europa k<strong>om</strong>me med fulde Passagerlister.<br />
Det er altid vanskeligt for Emigranter at finde Arbeide her i Newyork,<br />
hvorfor Haandværkere <strong>og</strong> Landsfolk i Særdeleshed anbefales at reise ud i de<br />
vestlige Stater, hvor det nu skal være let at finde Arbeide, men for Ingeniörer<br />
Kontorister <strong>og</strong> andre unge Mænd er det til alle Tider næsten umuligt at finde<br />
Beskjæftigelse her.<br />
I Statens lovgivende Forsamling i Albany ere gjorte flere Forslag angaaende<br />
Lodsvæsenet, herværende Redere synes at Lodstaxten er altfor höi <strong>og</strong><br />
foreslaa en Reduction af 50 %, hvilket med Kraft modstræbes af Lodsene,<br />
der selv har foreslaaet en Reduktion af 15 %, men dette Tilbud er ikke antaget;<br />
da Skibsredere <strong>og</strong> Lodse saaledes ikke synes at kunne blive enige, saa<br />
er det rimeligt at ingen Forandring vil finde Sted i Aar.<br />
I <strong>Aaret</strong> 1877 er der gjennem Konsulatets Forsorg indkasseret <strong>og</strong> hjemsendt<br />
Arvemidler til Belöb af' 10,093 Kroner, hvoraf til Sverige 2,661.50 Kroner<br />
<strong>og</strong> til Norge 7,431.50 Kroner.<br />
Den norske Sömandskirke, s<strong>om</strong> kjöbtes forrige Aar, kostede med alle de<br />
nödvendige Reparationer 13,885 Doll.; de modtagne Bidrag belöb sig til 7,355<br />
Doll., hvoraf 4,577 Doll. ydedes af norske Skibsförere <strong>og</strong> Skibsmandskaber,<br />
der hviler saaledes paa Kirken fremdeles en Gjæld af 6,500 Doll.<br />
Sundhedstilstanden har været god.<br />
Christian Börs.
872<br />
Turkiska riket.<br />
Konstantinopel den 31 mars 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Til distriktet ank<strong>om</strong> under året i svenskt fartyg <strong>om</strong> 423 tons med last<br />
från utrikes ort, och afgick samma fartyg likaledes med last till utrikes ort;<br />
af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo 7 <strong>om</strong> tillsammans 3,945 tons med last frill utrikes<br />
ort; af dessa afgiek 1 <strong>om</strong> 451 tons med last °eh 5 <strong>om</strong> 3,146 tons i barlast,<br />
alla till utrikes ort.<br />
Skeppsfarten iå Konstantinopel visar i år en forminskning i jemförelse<br />
med föregående året såvål i fartygens antal s<strong>om</strong> tontal. Fartygens antal<br />
äfven mindre dn under de sista sju åren, med undantag af krigsåren 1876-77,<br />
ehuru satumanlagda tontalet är, med undantagande af fjoldret, betydligt större,<br />
hvilket förklaras gen<strong>om</strong> ångfartygens tilltagande betydenhet i Svartahafs-spanmålstraden<br />
oeh segelfartygens förminskade antal. Salunda ank<strong>om</strong>mo:<br />
dr <strong>1879</strong> 20,383 fartyg <strong>om</strong> __L. 6,054,508 tons,<br />
» 1878 22,901 » » ---- 6,809.243 »<br />
» 1877 13,215 » 2,415,331 D<br />
» 1876 19,467 0 ___ 5,116.513<br />
----<br />
1875 20,6814 856 197<br />
• 1874 21,674 4,606,195 »<br />
• 1873 20,994 4,340,097 »<br />
Af dessa voro år <strong>1879</strong>:<br />
segelfartyg 9,326 <strong>om</strong> 1.733,046 tons,<br />
lastångare 3,567 » 2,960,393 D<br />
postångare 1408 » 1,194.372 »<br />
kustfarare 6,382 » 166,707 »<br />
år 1878:<br />
segelfartyg 9,711 <strong>om</strong> ____________ 1„895,657<br />
lastångare -1,195 _________ ______ 3,389,50;<br />
postångare 1,258 » _ _____ 1,310,019<br />
kustfarare 7,740 )) 214,062<br />
Häraf framgår en förminskning för året af 385 segelfartyg, 628 lastångare,<br />
150 postångare och och 1,358 kustfarare.<br />
Af de ank<strong>om</strong>na fartygen voro:<br />
segelfartyg<br />
Ott<strong>om</strong>aniska<br />
Tyska<br />
Engelska<br />
Üsterrikiska<br />
Panska<br />
Franska<br />
3,548 <strong>om</strong><br />
1 »<br />
120 D<br />
582 »<br />
2»<br />
7 »<br />
tons,<br />
319.630 tons,<br />
5,566 »<br />
29,716 »<br />
208,177 »<br />
264 »<br />
457 »
Grekiska<br />
Holländska<br />
Italienska<br />
Runaäniska<br />
Ryska<br />
Brasilianska<br />
Svenska och norska<br />
373<br />
3,511 <strong>om</strong><br />
2»<br />
1,187<br />
14<br />
220 »<br />
»<br />
18 »<br />
410 <strong>om</strong><br />
210 »<br />
157 »<br />
140 »<br />
50 »<br />
141<br />
684,415 tons,<br />
361<br />
440,708<br />
1,617<br />
34,349<br />
242<br />
7,241<br />
Summa 9,326 <strong>om</strong> 1,773,046 tons.<br />
Lastångare:<br />
Ottonaaniska 26 <strong>om</strong> 7,218 tons,<br />
Tyska -55 » 49,822<br />
Engelska 3,103 » 2,576,335<br />
Belgiska - 48 » 51,56 ,1<br />
Danska 8 » 6,624<br />
Franska 117 » 94,225<br />
Grekiska 111 » 79,713<br />
Holländska 20 » 21,983<br />
Italienska ___________ 11 » 8,052<br />
Ryska 10 » 20,614<br />
Serbiska 7 » 4,508<br />
Svenska och norska 51 » 39,737<br />
Postånga're tillhörande:<br />
Osterrikiska »Lloyds»<br />
Franska »Messageries»<br />
Ryska »Navigationsbolaget»<br />
Ott<strong>om</strong>aniska »Mahsoussi6»<br />
Egyptiska »Khedivi6»<br />
Italienska »Florio» ___<br />
Summa 3,567 <strong>om</strong> 2,960,393 tons.<br />
442,103 tons,<br />
241,788<br />
217,896<br />
87,330<br />
43,919<br />
161,336<br />
Summa 1,108 <strong>om</strong> 1,194,372 tons.<br />
Med undantag af den grekiska skeppsfarten, s<strong>om</strong> under året tilltagit med<br />
53 ångare och 442 segelfartyg <strong>om</strong> tillsammans 50,675 tons, visa alla de andra<br />
nationers större eller mindre förminskning. Salunda bar antalet engelska fartyg<br />
aftagit med 566 eingfartyg <strong>om</strong> 402,293 tons och 108 segelfartyg <strong>om</strong> 30,775<br />
tons, de österrikiska med 19 fartyg <strong>om</strong> 13,321 tons samt de italienska med 238<br />
segelfartyg <strong>om</strong> 109,162 tons och 28 fingare <strong>om</strong> 10,134 tons. Förminskningen<br />
tir proportionsvis märkligare för de Förenade rikenas fartygs antal, s<strong>om</strong> räknar<br />
35 seglare och 20 ångare, <strong>om</strong> tillsammans 27,408 tons, mindre Nil i fjol.<br />
Den svenska skeppsfarten representeras med i allt 13 fartyg eller rättare 13<br />
resor gjorda af ett och samma fartyg mellan Svarta- och Medelhafshamnar med<br />
anlöpande af Konstantinopel.<br />
Norska fartygens antal uppgår till 57 <strong>om</strong> tillsammans 42,926 tons, hvaraf<br />
angare <strong>om</strong> 35,135 tons samt 18 segelfartyg <strong>om</strong> 7,781 tons. Häraf ank<strong>om</strong>mo<br />
med last till Konstantinopel 2 ångare <strong>om</strong> 1,752 tons drägtighet samt<br />
5 segelfartyg <strong>om</strong> 2.192 tons drägtighet. Bruttofrakten för dessa hit införda<br />
laster uppgick till t, 6,365. Af de öfriga <strong>om</strong> tillsammans 38,981 tons dragtighet,<br />
hvilka passerade Bosporen till eller frail Svarta hafvet voro 35 <strong>om</strong><br />
28,841 tons lastade samt 15 <strong>om</strong> 10,140 tons i barlast. Bruttofrakten för<br />
med last passerande må beräknas till t. 33,2-40.
374<br />
De pa Svartahafskusten vid ingången till Bosporen anbragta fyr- och båk<br />
stationer samt dermed förenade lif- och skeppsräddningsanstalter, till hvilkas<br />
inrättande generalkonsulatet gen<strong>om</strong> davarande konsulatsekreteraren och chancehemn<br />
Bödtkers verksamhet sa väsentligen bidragit, hafva nu vant i stand i<br />
jemnt tio fir och visat sig vara af all den nytta föresprakarne vid tjenstens<br />
organisation väntat sig deraf. Inseglingen till Bosporen, s<strong>om</strong> var förenad med<br />
sa manga faror på grund af inloppets svara belägenhet ocb der ofta rådande<br />
tjocka, Or nu till väsentligaste del betryggad. Lifräddningsstationerna, hvaraf<br />
fyra äro anbragta på europeiska kusten vid Kilia och Karabounar samt fyra<br />
på motsidan i närheten af Riva, bemannade tillsammans med 200 man samt<br />
försedda med raketapparater, lifbatar och s. k. ))refuge houses)) till herbergerande<br />
af bergade skeppsbesättningar, hafva visat sig motsvara det vid deras<br />
inrättande afsedda ändamålet. Under dessa 10 ar har räddningsmanskapet<br />
vid dessa stationer fatt bispringa ej mindre an 111 fartyg, s<strong>om</strong> funnit sig i<br />
större eller mindre sjöfara. Af dessa voro: totalvrak 55 (hvaraf en angbat),<br />
öfvergifna 5 (hvaraf 2 angbatar), sjönöd 26, strandade 25; tillsammans 111<br />
fartyg, hvaraf 3 ångare, icke inberäknade lust- och fiskarbåtar frail Bosporen,,<br />
hvilka öfverfallna af plötslig storm bade förolyckats <strong>om</strong> ej bistand kunnat anlitas<br />
vid räddningsstationerna. Om nu tillä,gges att lifräddningsväsendet räddat,<br />
oftast ur största fara, 871 menniskolif, enligt vid stationerna hållna register,<br />
kan man ej rdttvist saga att man vid tjenstens organiserande öfverskattat dess<br />
nytta.<br />
Dock hotas tjensten tyvdrr med snar upplösning <strong>om</strong> ej kraftiga matt vidtagas<br />
till att afhjelpa det onda. Förhållandet är nemligen följande:<br />
Till tjenstens vidmakthållande pålägges, s<strong>om</strong> bekant, alla fartyg, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>segla<br />
Bosporen en afgift af 20 paras per tons drägtighet. Salunda insamlade<br />
medel, hvilka uppga, till circa t, 16,000 årligen, inflyta i marindepartementets'<br />
budget, hvilken Ater bestrider tjenstens utgifter, manskapets hyror, fyrskeppets,<br />
stationernas samt apparaternas underhåll m. m. Under senare arens financiela<br />
betryck bar flämnde departement, liks<strong>om</strong> alla öfriga, i riket, småning<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit<br />
på rest med dessa utbetalningar. Manskapets månadspenningar betalas dessut<strong>om</strong><br />
dels i pappersmynt, dels i s. k. metallique penningar (underhaltiga myntsorter),<br />
hvilka undergått mycket betydande depreciationer, och detta oaktadt att lastafgiften<br />
af skeppsfarten erlägges i guld. De utdelade rationerna hafva ofta<br />
vant dåliga och oregelbundet utbek<strong>om</strong>na, apparaternas förnyande har tid efter<br />
annan uppskjutits till kostnaders undvikande och erforderliga raketer m. m. d.<br />
ofta uteblifvit. Manskapet gjorde slutligen strejk och hotade att helt och hallet<br />
öfvergifva sin post och aflägsna sig.<br />
I skeppsfartens intresse måste de hos höga Porten ackrediterade utländska<br />
representanter göra gemensamma kraftiga framställningar till Porten med be-<br />
Oran att ifrågavarande tjensts administration måtte fråntagas marindepartementet<br />
och öfverlemnas till annan myndighet, vare sig till sundhetsadministrationen,<br />
der den utländska skeppsfartens intressen vårdas af <strong>om</strong>buden fran de utländska<br />
legationerna, hvilka i sundhetsradet hafva säte och stämma, eller till ett sdrskildt<br />
derför upprättadt embete, deri det utländska elementet finge del och rätt<br />
att utöfva kontroll. Regeringen visar sig föga beflägen att instämma i någon<br />
dylik nyhet endast harigen<strong>om</strong> kan dock en anstalt, s<strong>om</strong> numera blifvit navigationen<br />
oumbarlig, raddas från en k<strong>om</strong>plett desorganisation.<br />
Ett forslag har framstalts af regeringen till <strong>om</strong>reglering af lotsväsendet<br />
Konstantinopel medelst utnamnande af kronolotsar lydande under marindepartementet.<br />
Huru önskvard en sådan organisation än må vara, dr det att frukta
375<br />
det denna, liks<strong>om</strong> mangen annan reform i Turkiet, aldrig k<strong>om</strong>mer ur theoriens<br />
och de fr<strong>om</strong>ma önskningarnes <strong>om</strong>råde. Den får ej ringaste praktisk tillampning<br />
eller resultat, <strong>om</strong> ej den kanhända att landa till beskattande af alla, hvilka nu<br />
på egen ansvarighet drifva lotsyrket. Sås<strong>om</strong> bekant finnes ingen egentlig lotskår<br />
för närvarande i Turkiet, och ingen s<strong>om</strong> helst tillatelse eller intyg <strong>om</strong><br />
duglighet behöfves till idkande af detta ansvarsfulla yrke, utan enhvar, s<strong>om</strong><br />
finner sig dertill hågad, må annadla sig sås<strong>om</strong> lots och antaga uppdrag att lotsa<br />
fartyg in eller ut frå,n Bosporen. Att ett sådant system lemnar mycket öfrigt<br />
att önska faller af sig sjelft. År 1857 utgafs visserligen ett lotsreglemente<br />
med uppgifvande af lotsflagg m. m., men dervid stannade ock lotsväsendets<br />
organisation; ingen vidare uppmarksamhet fastades hvarken på reglemente eller<br />
flaggan. Kort derefter sökte en har bosatt engelsman att på eget bevåg bringa,<br />
lotsväsendet i ett något mera tidsenligt skick, gen<strong>om</strong> bildande af en s. k. ))Constantinople<br />
pilote association». hvilken till k<strong>om</strong>petenta lotsar, s<strong>om</strong> inför densamma<br />
aflagt kunskapsprof, utfärdade lotsattester emot innehafvarens förbindelse att<br />
underkasta sig de af associationen uppställda reglor samt hålla sig till den af<br />
densamma bestämda lotstaxa. En tid fades ock denna taxa allmanneligen men<br />
konkurrensen mellan lotsarne sjelfva, hvilkas antal dagligen ökas, har betydligen<br />
nedbragt lotsningspriserna, hvilka numera bestämmas vanligast gen<strong>om</strong> enskildt<br />
ackord mellan fartygsbefälhafvare och sig anmälande lots.<br />
Barlastleveransen ar ett hamnprefekturen tillhörande monopol. Efter nyligen<br />
antagen tariff levereras barlast till fartyg i hamnen N, 10 piaster pr ton<br />
samt till fartyg pd redden b, 13 piaster pr ton. Fartyg, s<strong>om</strong> lossa barlast, måste<br />
leverera densamma till hamnprefekturen, s<strong>om</strong> låter den afhemtas vid fartygets<br />
sida och härför betalar 3 112 piaster pr ton.<br />
Två norska fartyg halva under året förlist i distriktet och 2 ink<strong>om</strong>mit<br />
haven: briggen »Catherine» från Bergen, i barlast från Messina till Odessa,<br />
s<strong>om</strong> strandade den 8 januari vid Besikabugten utanför Dardanellerna, hvars<br />
besättning bief bergad och hemsänd, samt barkskeppet »Anna Jespersen» från<br />
Tönsberg, med petroleum från Newyork till Dedeaghatch, s<strong>om</strong> drefs i land<br />
utanför parade redd den 2 december. Dess besattning äfvens<strong>om</strong> last och inventarium<br />
bergades.<br />
Intet fall af rymning från svenskt eller norskt fartyg har under året på<br />
generalkonsulatet blifvit anmäldt. Ett antal af 54 sjömän deremot har er-<br />
Hint sjukvård, nödhjelp eller blifvit hemförskaffadt.<br />
I anseende till det farliga öfverhopandet af pilgrimerna h de för transportfart<br />
till Mecca begagnade fartyg, s<strong>om</strong> under de senare åren isynnerhet gjort<br />
sig gallande, har sundhetsrådet till hämmande af ett oskick, s<strong>om</strong> ofta vant<br />
orsak till utbrytande af fanliga sjukd<strong>om</strong>ar, mast utarbeta ett särskildt reglemente<br />
att tillämpas vid pilgrimstransporten till och från Röda hafvet. Detta,<br />
reglemente, s<strong>om</strong> är kopieradt efter det i England antagna, för pilgrimstransporten<br />
från Indien — »native passenger-ships act — trader i kraft vid nästa vallfärdsperiod.<br />
Då de Förenade rikenas fartyg ibland deltagit i denna transportfart,<br />
anser jag mig böra till intresserades underrättelse i en denna min rapport<br />
åtföljande bilaga meddela nämde reglementes hufvudsakliga bestämmelser.<br />
Den politiska ställningen och rikets förtviflade finansiela tillstånd har fortfarande<br />
inverkat menligt på handeln och hindrat dess återupplifvande efter<br />
sista årens betryck. Medan . en förnimbar reaktion intradt i vestra Europas<br />
handelscentra och <strong>om</strong>isskänneliga tecken -visat sig först i Amerika och dernäst<br />
i Europa, att den med krisåret 1873 inträdda penning- och handelskrisen nått<br />
sin vändningspunkt och lemnat plats ht en sann och -sund aktivitet, har bar i
376<br />
Orienten samma stockning, samma förlamning herskat oförändradt. Anledningen<br />
härtill maste sökas dels i den oro, den ovisshet <strong>om</strong> framtiden, den politiska<br />
ställningen inger, dels i penningmarknadens betryckta läge till följd af regeringens<br />
olämpliga finansiela åtgarder.<br />
Att en del af Berlintraktatens bestämmelser gått i fullbordan, hindrar ej<br />
att det, s<strong>om</strong> är ännu <strong>og</strong>jordt, lemnar •öppen en fråga på hvars upplifvande rikets<br />
sjelfva tillvaro må bero. Orientens trygghet, s<strong>om</strong> den berömda vendsakten<br />
var afsedd att tillförsdkra, fir alit annat in Baker; ty, <strong>om</strong> Rumilien, Bulgarien,<br />
Bosnien och Herzegovina afskilts frail riket och börjat sin nya tillvaro,<br />
atå icke desto mindre den montenegriniska och den grekiska gransfrågan oafgjorda,<br />
för att ej tala <strong>om</strong> en ny albanesisk fråga, s<strong>om</strong> skapats, och är den ej minst<br />
kinkiga af alla. Dessa kunna niir s<strong>om</strong> helst blifva branden, s<strong>om</strong> förnyar elds-<br />
'Man.<br />
De inrikes siren, korruption, anarki in. m., äro ej mindre svåra, ty man<br />
har fördjupat sig i de yttre angelagenheterna med totalt försummande af de<br />
inre reformer, s<strong>om</strong> kongressen Afyon förordat sås<strong>om</strong> nödvändiga för rikets räddfling.<br />
Ett sallsynt tillfälle till panyttfödelse och början på en ny æra af inre<br />
förkofran har sålunda gått förloradt. Det högst märkbara och ovantade hade<br />
i Berlin inträffat, att de der samlade makterna blifvit ense, och detta till ott<strong>om</strong>aniska<br />
rikets upprätthallande, dock under vissa vilkor. Hari låg Turkiets<br />
makt och trygghet, <strong>om</strong> det oväntade tilifllet med ifver fattats och en ren °eh<br />
klar situation skapats, s<strong>om</strong> da hvilat på det förenade Europas garanti och tilltvingat<br />
sig denna garantis förverkligande och vidmakthållande. I stället harför<br />
har ett och ett halft år förflutit under haltande försök att undgå de pålagda<br />
vilkoren, att kringgå kongressens bestämmelser, der dessa framstaldes blott i<br />
form af önskningar, samt att underblåsa den osämja ibland makterna den orientaliska<br />
fragan stadse haft förmagan framkalla hvars sympt<strong>om</strong>er, undertryekta<br />
i Berlin, straxt Ater framträdde efter kongressens slut — för att gen<strong>om</strong> kifvet<br />
afväpna den yttre pressionen och battre kunna motstå alla påstötningarne till<br />
inre reformer. Dessa hafva ock inskrankt sig till förestallningsåtgärder, till utnä,mnande<br />
af undersökningsk<strong>om</strong>missioner och provinsinspektörer, hvilkas rapporter<br />
ej en gang läsas, till utfardande af upprepade firmaner, hatter och enahanda<br />
förordningar <strong>om</strong> landtregeringens reorganisation, hvilka endast tjena till<br />
att öka den redan ansenliga samlingen af sådana aktstycken i höga Portens<br />
arkivgömmor. Af praktiskt verkstälda reformer kan icke en enda nämnas.<br />
Afven den för Macedonien särskildt af kongressen bestamda administrations<strong>om</strong>reglering,<br />
hvilken skulle grundas på den kretenserna beviljade samt af kongressen<br />
stadfästade auton<strong>om</strong>iska administrationsrätten samt granskas och godkännas<br />
före tillämpningen af den för Östrurniliens organiserande bildade europeiska<br />
k<strong>om</strong>missionen, har dock aldrig k<strong>om</strong>rnit langre an att, då nämda k<strong>om</strong>mission<br />
hade slutat sitt värf i Philippopoli och erbjöd sig att skrida till verket i<br />
Macedonien, bief den artigt bortvisad med erinran, att sultanen beslutat införa<br />
gen<strong>om</strong>gripande reformer i alla rikets provinser, hvadan Macedonien, i likhet<br />
med andra rikets delar, snart skulle begåfvas med en tidsenlig fullk<strong>om</strong>ligt fri<br />
och liberal administration. Författningen var, s<strong>om</strong> vanligt, under bearbetning<br />
af en specialk<strong>om</strong>mission. Och med denna liberala tolkning af artikeln 23 i traktaten<br />
måste makterna låta sig nOjas.<br />
Hvad nu den financiela situationen betraffar, så är den ingalunda förbättrad.<br />
Redan i en föregå,ende rapport <strong>om</strong>nämdes, att den var så förtviflad, att<br />
spörjsmålet var blott, <strong>om</strong> stallningen ej nått den yttersta punkten, då en reaktion<br />
bör inträda och en förbättring blifver niöjlig derigen<strong>om</strong> att vederbörande<br />
se sig drifna till de eftergifter, hvarförutan den nödiga finansreformen och der-
377<br />
till erforderliga medel ej kunna påräknas. Sannt är, att intet mindre än ett<br />
utländskt fürmynderskap, d. v. s. landets ekon<strong>om</strong>iska forvaltnings öfverlåtande<br />
till utländska förrnyndare, kunnat rädda situationen. Ty den af Berlinerkongressen<br />
(prot. 23) afsedda finansk<strong>om</strong>missionen, <strong>om</strong> an sammansatt af »fackmiin utnämnda<br />
af de respektive regeringarne», sås<strong>om</strong> kongreszen förordat, skulle aldrig<br />
kunna uträtta eller utreda något, <strong>om</strong> ej en viss oaf hängighet i finansstyrelsen,<br />
fria händer i synnerhet i afseende på reformer, sindragningar och skapande af<br />
nya tillgångar medgifves densamma. Något sådant har sultanen och hans <strong>om</strong>edelbara<br />
rådgifvare aldrig kunnat besluta sig till. Khaireddin Pacha hade sannerligen<br />
haft mod härtill, <strong>om</strong> han kunnat under sitt storvizirat gen<strong>om</strong>drifva sin<br />
regeringsplan. -Hans forslag gick ut på ej mindre än att öfverlåta rikets finanser<br />
till en europeisk k<strong>om</strong>mission, hvars medlemmar dock skulle villjas af Porten<br />
och hufvudsakligen ibland de mindre staternas mest ansedda financierer, med<br />
fritt uppdrag att gen<strong>om</strong> än så kraftiga medel rädda riket från den hotande<br />
finansiela undergangen. Men projektet förkastades och förespråkarne miste i<br />
stället öfvergifva styrelsen.<br />
Hiirmed upphörde ock ant tal <strong>om</strong> europeiska k<strong>om</strong>missioner och grundliga<br />
reformer. Man förblef vid de gamla irrlärorna. Alit hopp <strong>om</strong> nya lån, <strong>om</strong><br />
nttgon s<strong>om</strong> helst penningfürsträ,ckning utifrån försvann naturligtvis med detsamma.<br />
Lokallånens källa var likaledes uttömd. Affärsmännen i Galata kunde eller<br />
ville icke riskera mer, oaktadt de erbjudna fabelaktiga räntevilkoren. Statens<br />
säkraste ink<strong>om</strong>ster, tullmedlen, befunnos redan pantsatta sås<strong>om</strong> garanti och<br />
amortering för tidigare försträckningar hos dessa lokalkreditanstalter. Beräknande<br />
tullink<strong>om</strong>sterna till L 100,000 per månad samt återstoden af lokalbankernas<br />
fordringar till nio millioner, behöfdes minst 7 h, 8 år till skuldens<br />
amortering. Regeringen befann sig emellertid i bard nöd. Arm& var utan<br />
lön; proviantrastarne obetalta och urståndsatta att fullgöra glna leveranskontrakter;<br />
sjelfva civillistan bade kornmit på rest. Brytande af ingångna förbindelser<br />
befanns nu, s<strong>om</strong> förr, vara enda utvägen. De pantsatta tullmedlen måste Atertagas<br />
med brytande af härvidlag ingångna kontrakter. Pantinnehafvarne måste,<br />
efter fruktlösa protester öch underhandlingar, böja sig för det oundvikliga och<br />
emottaga till garanti och amortering af sina återstående fordringar, i stället<br />
för tullmedlen, ink<strong>om</strong>sfen af de s. k. »indirekta kontributionerna». Dessa bestå<br />
af stämpelafgiften, skatten på bränvinstillverkning och försäljning, tionden<br />
J)å silkesodlingen, fiskeriafgiften å Bosporen samt tobaks- och saltmonopolen.<br />
Dessa utarrenderas till lånesyndikatet fdr 10 år. Arrendesumman, bestilmd till<br />
L 275,000 pr qvartal, behålles sås<strong>om</strong> ränta och amortering för skulden, s<strong>om</strong><br />
bokfördes i sluträkning till L 8,725,000. Ofverstiger utskyldernas afkastning<br />
ränte- och amorteringssumman skall öfverskottet, efter afdrag af 10 r, till förvaltningskostnader<br />
och med tillägg af Cyperns och Östrumiliens tribut fördelas<br />
rnellan statens öfriga in- och utrikes fordringsegare. I hopp <strong>om</strong> att äfven<br />
undgå Berlinerkongressens till förmån för dessa senare uttalade rek<strong>om</strong>mendationer<br />
(prot. 18), hade nemligen en nästlidne november högtidligen förkunnad<br />
firman utlofvat en utdelning ibland den konsoliderade skuldens obligationsinnehafvare<br />
af V, per år att börja med nästingående året. Denna betalningsskyldighet<br />
förflyttas nu på de till cio privilegierade fordrings.egarne öfverlatna<br />
indirekta utskylderna jemte Cyperns och Rumiliens tribut.<br />
ITtsigterna till någon sådan utdelning äro minst sagdt tvifvelaktiga. Till<br />
en utdelning af V, erfordras ej mindre än t. 1,450,000 årligen utöfver de<br />
1,100,000, s<strong>om</strong> först tillfalla arrendatorerna. Att utskylderna kunna någonsin<br />
inbringa en sådan summa är ej att tänka på. Efter all anledning var regeringen<br />
fullk<strong>om</strong>ligt öfvertygad <strong>om</strong>, att den estimerade arrendesumman var nätt<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Wart. 25
378<br />
och jemnt hvad utskylderna kunde inbringa och de pa öfverskottet grundade löften<br />
af -intet praktiskt varde. Hvad Cyperns och Rutni liens tribut betraffar, så uppgår<br />
den förra, alit inberäknadt, till knappt L 100,000, och den senare ar beroende<br />
af så många konjunkturer att, för den narmaste framtiden iitminstone,<br />
ingen. Wier ink<strong>om</strong>st ar att derifrån paräkna.<br />
Att allmänna meningen, såval har s<strong>om</strong> i vestra Europa, ;even uppfattat<br />
saken på detta satt, framer deraf, att börsnoteringarne af statspapperskursen<br />
ingalunda berörts af dekretet. Innehafvarne af 1862 års statsobligationer hafva<br />
deremot protesterat emot de indirekta kontributionernas öfverlåtande till inhemska<br />
fordringsegare, då de anse sig kunna, enligt vid namde bins upptagande<br />
f<strong>og</strong>ade bestammelser, göra sarskildt anspråk harpå. Till engelska ambassadens<br />
meddelande här<strong>om</strong> har Porten svarat, att åtgärden vant en oundviklig nödvandighet,<br />
eft nödtvunget mått s<strong>om</strong> statens behof och det allmanna basta påkallat.<br />
Emellertid har regeringen åter k<strong>om</strong>mit i <strong>om</strong>edelbar besittning af tullink<strong>om</strong>sterna.<br />
Detta har visserligen något förbättrat finansdepartementets situation,<br />
men ingalunda afhjelpt alla behofven. Proviantmästarnes räkningar tro<br />
ännu för det mesta ouppgjorda, och måste dessa nöja sig med mindre utbetalningar.<br />
Med embetsmannens lön är afven departementet 6 h 8 månader på<br />
rest, och civillistan, s<strong>om</strong> skulle från de frigjorda tullmedlen erhålla 22,000<br />
turkiska L i månaden — 15,000 till civillistans administration samt 7,000 till<br />
sultanens privatkassa tyckes even hafva erfarit dröjsmål i inbetalningarne,<br />
<strong>om</strong> man får döma deraf, att namda administration fått underhandla <strong>om</strong> ett lån<br />
från en lokalbank af 60,000 turk .. L, betalbara i månatliga summor af L 5,000<br />
och återgäldade i vexlar pa tullkamma' ren.<br />
I den af budgetk<strong>om</strong>missionen nyligen utgifna rapport öfver budgeten för<br />
ingångna finansåret 1880-81 uppskattas utgifterna till turk. L 22,000,000<br />
samt ink<strong>om</strong>sterna till turk. L 16,500,000. Då ink<strong>om</strong>sterna afven före kriget och<br />
derpå följande afträdelser sällan uppnått en sådan summa, men deremot uppskattades<br />
af den blandade europeiska finansk<strong>om</strong>missionen i fjol till cirka turk.<br />
R, 14,000,000 kan man ej tillerlanna dessa budgetuppgifter någon tillförlitlighet.<br />
Hur det an ma vara, ett är dock sakert, att man gar en ny och oundviklig<br />
statsbrist till mötes.<br />
Till ytterligare lättande af statskassans betryck har Porten funnit sig<br />
föranlåten gen<strong>om</strong> ett nyligen utfärdadt dekret demonetisera de i cirkulation<br />
varande s. k. Dmetallique»-penningarne. Dessi, underhaltiga myntsorter, bestående<br />
af en blandning koppar och silfver, emitterades straxt efter kriget med Ryssland<br />
1829 i afsigt att kunna indraga en del af guldmynten i cirkulationen för<br />
att dermed betala krigsersattningen till Ryssland. Mellan åren 1830-1845<br />
emitterades af dessa myntsorter för en summa af piaster 498,232,430. Deras<br />
indragande har sedan dess fiera ganger beslutats, men indragningarne hafva,<br />
enligt myntverkets egen uppgift, endast uppgått till 121,190,882 piaster. En<br />
summa af 377,041,547 piaster var derför ä,nnu i <strong>om</strong>lopp. I vexling mot guldeller<br />
silfverpenningar hade dessa myntsorter en depreciation af cirka 20 c,'‘.<br />
Da skatterna m. m. inbetalteg i sådant mynt var statskassan underkastad en<br />
förlust af 20 %. å sina ink<strong>om</strong>ster. Ett den 1 innevarande mars månad utfardadt<br />
dekret bestämmer emellertid, att dessa myntsorter skola hädanefter<br />
vägras vid statsverken. Tvångskursen försvinner härigen<strong>om</strong> och myntet vagras<br />
afven i handeln. Kursen har fallit 300 % och s sås<strong>om</strong> hände med pappersmyntet<br />
i fjol, k<strong>om</strong>ma given dessa metallmyntsorter att snart upphöra helt och<br />
hållet att vara betalningsmedel. Deras reela varde ar knappt 1/4 af n<strong>om</strong>inela<br />
vardet. Förlusten, beräknad till narmare 2 1/2 mill. .2, sten. faller sålunda på,<br />
folket, liks<strong>om</strong> hande vid pappersmyntets demonetiserande i fjol. Åkerbruks-
379<br />
och handelsklasserna i provinserna, der dessa myntsorter för det mesta cirkulerade,<br />
k<strong>om</strong>ma att hufvudsakligen drabbas af donna förlust, s<strong>om</strong> de äro så föga<br />
i stånd att bara.<br />
I ofvannamnde dekret bestammes vidare att, i anseende till silfrets depreciation,<br />
silfvermyntet, hvars utpräglade varde ar 20 piaster, skall hadanefter<br />
vid statsverken mottagas endast till 19 piaster. Di svensk-norska handelstraktaten<br />
uttryckligen bestämmer, att, vid förtullning af varor, tullafgiften ma,<br />
betalas vare sig i guld- eller silfvermynt efter proportionen af 5 silfver-medjidiédalrar<br />
för ett guldpund af 100 piaster, har de Förenade rikenas beskickning,<br />
i likhet med öfriga utländska sändebud, formligen protesterat mot -denna bestämmelse.<br />
Den sås<strong>om</strong> bihang till den svensk-norska handelstraktaten med Turkiet<br />
(1862) bestämda tulltaxan, ursprungligen antagen för 7 år med 7 ars förlangningsrätt,<br />
ar för fiera år sedan utlupen. Den behålles provisoriskt, men dess<br />
revision kan nar sm helst sattas i fråga och är i det hela att önska. Varupriserna<br />
hafva i mångahanda fall betydligen ändrat sig sedan dess, och en ny<br />
taxering, mera öfverensstammande med nuvarande förhållanden, kan anses i fiera<br />
afseenden vara påkallad. Porten tycks afven hafva tankarne riktade ditt, ty,<br />
ehuruväl intet officielt steg ännu blifvit taget, hvarken gentemot de Förenade<br />
rikenas eller andra staters representanter för att begara tariffens revision, har<br />
en k<strong>om</strong>mission blifvit nedsatt under Sabri Pachas ordförandeskap, med uppdrag<br />
att bestiimma de ändringar i de utländska handelstraktaterna och tulltaxorna,<br />
s<strong>om</strong> det kunde vara i Portens intresse att söka åstadk<strong>om</strong>ma. För oss<br />
even vore det törhända ej utan andamål att bereda de äudringar i prisuppgifterna,<br />
s<strong>om</strong> kunde, med särskildt afseende på de svensk-norska artiklarne i<br />
tulltaxan, vara pakallade. I ett dylikt syfte har engelska ambassaden redan<br />
utsett härstades en k<strong>om</strong>mission, bestående af de mest intresserade köpmän<br />
platsen, till frågans studerande.<br />
Erfarenheten har visat, att ett på förhand bestamdt och oföränderligt<br />
tullpris, förutsatt att det icke öfvergår varans marknadspris, är till köpmannens<br />
fördel ; följaktligen dr det af intresse att så manga af vara handelsartiklar<br />
s<strong>om</strong> möjligt blifva upptagna å tulltaxan med bestämdt varde och tullpris.<br />
Förköpsrätten efter estimation, eller »ad valorem»-tullbehandlingen, ma<br />
visserligen anses förenkla operationen, förutsatt att värderingen alltid sker<br />
pr<strong>om</strong>pt, rfittvist och utan ringaste partiskhet, men detta kan, har åtminsto. ne,<br />
ej alltid på'räknas. Varuimportören utsättes i viss mån för godtycke och tvister;<br />
han sättes dessut<strong>om</strong> i förlägenhet gen<strong>om</strong> ovisshet OM patänkta varors blifvande<br />
tullbehandlingskostnad, hvilket försvårar hans beräkningar <strong>om</strong> leveranspriset på<br />
platsen. Köpmannens rätt att i tvistemål betala in natura bevapnar hon<strong>om</strong><br />
visserligen mot en alltför orättvis värdering, men i grunden ar detta tullbehandlingssätt<br />
ingalunda till hans fördel. I stället för 8 yo' af varans värde<br />
måste han till tullverket öfverlemna 8 af hvarje 100 stycken, att väljas från<br />
hela varumassan af tullbetjenten. Harigen<strong>om</strong> taxeras ej allenast de 92 stycken,<br />
s<strong>om</strong> levereras hon<strong>om</strong> tullfria, utan given de 8, s<strong>om</strong> af tullen behållas, d. v. s.<br />
att varan betalar öfver % mer än efter Dad valorem»-taxeringen. Sålunda<br />
t. ex. <strong>om</strong> för 100 stycken vara, vard 100 piaster per stycke, betalas, efter<br />
»ad valorem»-taxering, 800 piaster i tull, införas 100 stycken s<strong>om</strong> kostat<br />
10,800 piaster, eller jemnt 108 per stycke. Deremot <strong>om</strong> tullen erlägges in<br />
natura öfverlemnas till tullverket 8 st. af de 1 00 och köpmannen införer 92<br />
st. s<strong>om</strong> kostat 10,000 piaster eller 108,695 pr stycke.
380<br />
BILAGA.<br />
Bestämmelser angående pilgrimtransporten till °eh från Röda hafvet.<br />
Aanteinna besteimmelser.<br />
Befälhafvaren å fartyg, s<strong>om</strong> ämnar företaga resa med pilgrimer till Mecca,<br />
bör, minst 24 timmar före embarkeringen sker, underriitta sundhetsmyndigheten<br />
i hamnen hdr<strong>om</strong> med uppgifvande af fartygets namn, hemort och officiela<br />
drägtighet samt tillärnade afgangstid och destinationsort. Nämda myndighet<br />
låter da, ifall nödig är. fartyget utföra grundlig inspektion med hänsyn till<br />
dess sjöduglighet, till det befintliga utrymmet för pilgrimernas beqvämlighet,<br />
till medförd proviantering, dricksvattenförråd m. m. d.<br />
Lefvande djur (utöfver de till proviant medhafda), skinn, ben, trasor, lumpor,<br />
m. m. d., explosiva ämnen, bränsle (utöfver det för kokning och maskineriet<br />
å angbatar erforderliga) få ej medföras.<br />
Latriner, en för hvar 50:de passagerare, särskildt för man och qvinnor,<br />
böra förefinnas i godt och sundt skick.<br />
Proviant, dricksvatten och bränsle bör medhafvas efter följande skala:<br />
Ris, mjöl, bönor in. m. d. V, kil<strong>og</strong>ram pr person per dag; dricksvatten<br />
4 1/2 liter per person per dag; köksbränsle 2 skålpund per person per dag.<br />
Förklara sig passagerarne villiga <strong>om</strong>besörja egen proviant, befrias befälhafvaren<br />
fran allt ansvar härutinnan. Dricksvatten är han dock under alla<br />
<strong>om</strong>ständigheter pligtig utdela efter förbemälte rationsbestämmelse.<br />
Utrymmet bestämmes sålunda, att för hvarje mellandäckspassagerare bör<br />
uppvisas 12 fots yta och 72 kubikfots fritt utrymme a segelfartyg samt 9<br />
fots yta' och 54 kubikfots fritt utrymme a angbatar i mellandäcket samt 4<br />
qvadratfots yta pa dlicket. Öfverstiger däcksytan det erforderliga antalet fot,<br />
s<strong>om</strong> beräknas för mellandäckspassagerare, kunna pa däcket diickspassagerare<br />
placeras, med vilkor att en yta af 9 qvadratfot beräknas per passagerare, att<br />
relingen är solid och tillräckligt h<strong>og</strong> samt att talt eller skans anbringas ofvanpå<br />
däcket till passagerarnes skyddande under stormväder.<br />
Befälhafvaren å pilgrimsfartyg bör medhafva n<strong>og</strong>grann anteckning å de<br />
medförda pilgrimernas antal, namn och kön. Inträffar dödsfall under resan inskrifves<br />
a denna lista den aflidnes namn, alder, dagen för dödsfallet, och, när<br />
sa ske kan, dödsorsaken.<br />
Anlöper fartyget fiera hamnar till intagande eller ilandsättande af pilgrimer,<br />
böra salunda intagna eller ilandsatta pilgrimer antecknas å listan samt<br />
denne före afgangen förevisas sundhetsmyndighet till visering. Dessut<strong>om</strong> bör<br />
sundhetspasset, derå passagerarnes och besiittningens antal Ar jemväl antecknadt,<br />
uppvisas till inskrifning af salunda förek<strong>om</strong>na Andringar i passagerareantalet.<br />
Försummelse af endera af dessa bestämmelser eller medtagande af fiera<br />
passagerare än de å listan och sundhetspasset uppförda .straffas med böter af<br />
10 till 200 turk. I!. efter <strong>om</strong>ständigheterna.
381<br />
Speciela besteimmelser för Böclakafshamnar.<br />
Sundhetsmyndigheten bestämmer, efter fartygets uppgifna dragtighet och<br />
dimensioner m. m., det antal pilgrimer, fartyget ä.r beriittigadt medtaga, och<br />
meddelar befälhafvaren och dennes agent i land underrättelse har<strong>om</strong>. Antalet<br />
bestammes efter ofvan angifna reglor med afseende på utrymme m. m. Till<br />
embarkering maste pilgrimerna vara försedda • med passagerarebiljetter, utfardade<br />
af agenten i land, hvilken är ansvarig att ej större antal utfardas an för det<br />
besthinda antalet passagerare. Sundhetsmyndigheten bevakar, medelst dertill<br />
afsedda <strong>om</strong>bud, embarkeringen a fartyget och kontrollerar passagerarnes antal.<br />
Så snart laga antalet blifvit taget <strong>om</strong>bord, hissar befälhafvaren a stormasten<br />
en grön flagg till tecken att inga vidare passagerare kunna <strong>om</strong>bordtagas. Flaggan<br />
förblifver hissad till afresan sker. — Medtager befalhafvaren lönligen fiera<br />
passagerare ün medgifna antalet, eller motsätter han sig myndighetens kontroll,<br />
så att fiera sådana embarkeras, pliktar saval han s<strong>om</strong> rederiet eller agenten,<br />
hvar för sig, 10 R, turk. per hvarje passagerare utöfver det lagliga antalet.<br />
Utfärdar agenten biljetter till fiera passagerare an de lagligen medgifna,<br />
och söker åstadk<strong>om</strong>ma deras embarkering, pliktar han 10 I.,' turk. per passagerare<br />
utöfver nämnda antal. Bevisas det, att befalhafvaren haft vetskap<br />
har<strong>om</strong> och sökt bidraga till öfverträdelsen, pliktar han detsamma.<br />
Si3eciela bestlimmelser med afseende på slezandeln.<br />
Med hansyn till det med England nyfigen afslutade fördraget rörande<br />
slafhandelns hammande i Röda hafvet, har ott<strong>om</strong>anska regeringen velat tillägga<br />
detta reglemente 4 art. med sarskildt afseende Bra. De utlandska medlemmarne<br />
i sundhetsOdet hafva haft betankligheter riirande den afsedda förordningens<br />
tillämpande å utlandska fartyg, i anseende till befalhafvarnes okunnighet<br />
i landets språk och plagseder in. m. samt i betraktande öfverhufvud af<br />
förordningens svåra straffbestammelse, hvarefter öfverträdelser af reglementets<br />
bestammelser straffas med böter af t, turk. 10 till 200. — Tillfölje af de förestallningar,<br />
s<strong>om</strong> gjordes hos höga Porten i detta hanseende har straffbestämmelsen<br />
i reglementet blifvit afskaffad, och lyda nu tilliiggsartiklarne i korthet<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
Befälhafvaren å fartyg, s<strong>om</strong> transporterar pilgrimer, bör, ifall ibland passagerarne<br />
upptackes någon, s<strong>om</strong> dr åtföljd af slafvar, andra än egen betjening,<br />
och misstänkes vara slafhandlare, genast sådant till hamnmyndigheten anmala.<br />
Pilgrimer, hvilka åtföljas af betjening, böra för hvarje medföljande tjensteperson<br />
uppvisa ett af lokalmyndigheten utfardadt certifikat uppgifvande tjenstepersonens<br />
namn, kön, ålder och anstallning samt sarskilda kännetecken. Da sadana<br />
certifikater ej kunna förevisas, bör befalhafvaren öfverlemna ifrågavande person<br />
eller personer till lokalmyndigheterna eller genast underratta denna myndighet<br />
samt konsuln för det land, fartyget tillhör, hvilka då tillsammans låta de misstankta<br />
personerna arresteras och ilandföras. Sanitetsagenten, hvars uppgift det<br />
dr att hafva tillsyn öfver pilgrimernas embarkering, bör efterse att denna bestammelse<br />
n<strong>og</strong>a efterlefves samt i nödigt fall lemna befälhafvaren biträde<br />
harutinnan.<br />
0. G. Ton Heidenstam.
R<strong>om</strong> den 5 maj 1880.<br />
382<br />
Italien.<br />
(Årsbertittelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes iirendena.)<br />
Harmed får jag aran afgifva den öfversigt af de Förenade rikenas handel<br />
och sjöfart på Italien år <strong>1879</strong>, hvarmed det enligt gallande konsulsstadga åligger<br />
mig att till Eders Excellence ink<strong>om</strong>ma.<br />
Jemlikt de af konsulerne till mig insanda utdrag af deras årsberattelser<br />
utgjorde antalet af de Förenade rikenas fartyg, s<strong>om</strong> sistlidne år ank<strong>om</strong>mo till<br />
konungarikets hamnar, 75 från Sverige <strong>om</strong> 25,937 tons och 189 från Norge<br />
<strong>om</strong> 67,891 tons dragtighet, eller tillsammans 264 fartyg <strong>om</strong> 93,828 tons dragtighet,<br />
hvilket, jemfördt med hvad förhållandet var det foregående året, dd dit<br />
ank<strong>om</strong>mo 111 svenska och 238 norska fartyg, tillsammans 349 fartyg, utvisar<br />
en minskning af 36 svenska och 49 norska fartyg, eller tillsammans 85 fartyg.<br />
Bland de distrikter, der af de Förenade rikenas fartyg sistlidne hr ett ringare<br />
antal än under foregående år infunnit sig, intager Messina-distriktet framsta<br />
rummet, enär dit år <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>mo blott 26 'svenska och 68 norska fartyg,<br />
tillsamu3ans 94 fartyg, emot 41 svenska och 106 norska fartyg, tillsammans<br />
147 fartyg år 1878, dertill orsaken uppgifves vara det af en dålig skörd framkallade<br />
sardeles höga priset på salt, hvilket gjorde att man annorstades fylde<br />
behofvet af denna vara. Till ett annat distrikt, nemligen Neapels, har Ater<br />
förlidet år ett större antal fartyg, an under foregående år ank<strong>om</strong>mit, eller 16<br />
svenska och 51 norska, fartyg, tillsammans 67 fartyg, emot 11 svenska och<br />
27 norska fartyg, tillsammans 38 fartyg år 1878, hvilket förklaras af den<br />
ökade förbrukningen utaf den i förhållande till andra födoaninen billiga klippfisken.<br />
Afven förlidet dr hafva, i likhet med under de narmast föregåen -de<br />
aren, flere norska an svenska fartyg ank<strong>om</strong>mit till alla distrikter, med undan-<br />
- tag af Cagliari distrikt, der de utgjorde resp. 10 och 14.<br />
Om under Ar 1878 en ringare myckenhet norsk fisk an under det föregående<br />
Aret till Italien infördes, har deremot under förlidet år denna vara<br />
dit införts i större mängd an under förstnamnda år, då blott 474,337 v<strong>og</strong>er<br />
infördes emo,t 596,946 v<strong>og</strong>er år <strong>1879</strong> eller 122,669 v<strong>og</strong>er mindre. Denna<br />
ökade införsel har förnamligast agt rum till Neapel- och Genua-distrikten, uti<br />
hvilka, sedan prisen på andra lifsmedel stegrats, förbrukningen af norsk fisk i<br />
h<strong>og</strong> grad tilltagit och i framtiden torde k<strong>om</strong>ma att an ytterligare stiga. Införseln<br />
utgjorde förlidet ar till Neapels distrikt 184,048 v<strong>og</strong>er och till Genuadistriktet<br />
213,262 v<strong>og</strong>er emot resp. 125,140 och 138,061 v<strong>og</strong>er året förut.<br />
Till Messina-distriktet infördes 69,823 v<strong>og</strong>er, hvaremot till Livorno och Cagliaridistriktet<br />
ingen direkt införsel deraf förek<strong>om</strong>mit.<br />
Priset a fisken har under det förflutna aret utgjort uti Genua 80 6, 85<br />
lire, prima sort från Bergen, samt 70 h 75 lire, samre sort från Finnmarken,<br />
pr 100 kil., uti Venedigs distrikt 70 6, 75 lire pr 100 kil., tullen ej inbegripen,<br />
uti Messina-distriktet lire 8 6, 6.80 pr v<strong>og</strong>. Från Neapel-distriktet<br />
sakna.s uppgift på priset. Uti Livorno-distriktet, dit smärre partier stockfisk<br />
på indirekt vag införts, har priset nergått till 70 h 75 lire pr 100 kil. i parti<br />
och 80 6, 85 lire i detalj, prima vara, samt för samre sort 50 lire pr 100<br />
kil. oförtullad.
383<br />
I-Tariff-an hafva från Norge till Italien införts 1,321 tunnor tran, 800 tunnor<br />
tjara och 150 tons fisklefverolja.<br />
Endast till Genua och Livorno-distrikten har förlidet år direkt införsel från<br />
Sverige egt rum och utgjorts af 4,070 tolfter plankor, 406 st. bjelkar, 30 spiror,<br />
1,250 tunnor tjara, 306 tons stangjern samt 1,000 tons smaltstycken, sömjern<br />
m. m. Plankorna betingade uti Genua-.distriktet ett pris af 45 flor. pr tolft maskinsagade<br />
och 37-39 flor. pr tolft handsågade samt uti Livorno 50 h 56 lire<br />
i parti och 60 à 70 lire i detalj pr tolft, tull och öfriga umgalder inbegripne.<br />
&Is<strong>om</strong> vanligt, bar på indirekt vag införsel af svenska och norska produkter<br />
agt rum till Italien, likas<strong>om</strong> från England och Förenta staterna en betydande<br />
, . införsel med fartyg från de Förenade rikena försiggått.<br />
Saltutförseln har förlidet år verkstallts frill. Cagliari med svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> 8,714 tons och med norska fartyg <strong>om</strong> 2,974 tons, tillsarnmans 11,688<br />
tons mot 31,940 tons det foregående dret, från Trapani till Sverige med 5<br />
fartyg <strong>om</strong> 1,965 tons och till Norge med 11 fartyg <strong>om</strong> 3,870 tons, tillsammans<br />
5,835 tons emot 25,511 tons året förut, samt från Augusta till Norge<br />
med 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 203 tons, tillhopa 17,726 tons emot 57,451 tons<br />
året förut, och liar orsaken till den betydliga minskningen i saltutförseln från<br />
dessa orter uppgifvits vara det höga pris denna vara under förlidet dr i motsats<br />
mot under det foregående betingat.<br />
Under förlidet år, då skörden uti Italien ej kan anses hafva vant god, har<br />
vardet af stival in- s<strong>om</strong> utiörseln öfverstigit in- och utförselsvardena det föregående<br />
året och beraknats, det förra till 1,262,044,668 lire emot 1,070,637,230<br />
lire året förut eller 191,407,438 lire mera året <strong>1879</strong> an dr 1878, samt det<br />
senare till 1,100,961,109 lire emot 1,045,801,302 lire året förut eller<br />
55,659,607 lire mera år <strong>1879</strong> an år 1878. Under detta senare dr, jemfördt<br />
med ar 1877, hade en minskning uti importvardet, men ökning i exportvardet<br />
agt rum med resp. 77,246,803 och . 73,421,883 lire.. Det sammanraknade<br />
vardet af in- och utförseln förlidet år uppgick till 2,363,005,779 lire och utgjorde'<br />
året förut 2,115,938,532 lire eller 247,067,245 lire mindre än år<br />
<strong>1879</strong>. År 1862 uppgick detta sammanraknade varde till blott 1,568 millioner.<br />
Den ökning af in- och utförselns totalvarde, s<strong>om</strong> förlidet år egde rum,<br />
skulle kunna betraktas sås<strong>om</strong> en gladjande företeelse <strong>om</strong> den vore en följd af<br />
ökadt arbete och ökad produktion, men, beklagligtvis, har den sin förnamsta<br />
grund uti en felslagen skörd och uti det stora hasardspel, s<strong>om</strong> till men för<br />
staten föröfvats medelst införsel af ofantliga qvantiteter socker, sprit, petroleum<br />
m. m. till undvikande af den förhöjning i tullen s<strong>om</strong> föreslagits och beslutats.<br />
Bland de artiklar, s<strong>om</strong> utgjorde föremål för in- och utförsel, intager spanmålen<br />
ett af de framsta rummen. Deraf infördes för ett varde af 213,590,115<br />
lire, under det att utförseln uppgick i varde till blott 21„045,770 lire, hvadan<br />
den förra öfversteg den senare med anda till 192,544,345 lire, en följd af<br />
förlidet års felslagna skörd. Året förut understeg vardet af utförd spanmål<br />
vardet af den införda med endast 20,358,473 lire. Vardet af förlidet år infördt<br />
vin utgjorde 1,962,640 lire emot 1,866,090 lire dr 1878 och vardet af<br />
sistlidne år utfördt vin uppgick till 30,590,590 lire emot 12,856,340 lire<br />
året förut, ut;visande en skilnad till förmån för förra året af 17,734,250 lire,<br />
hvartill dock ej något fullk<strong>om</strong>nande af vinberedningen, utan endast den annorstades<br />
felslagna vinskörden utgör förklaringsgrunden. I sammanhang harmed<br />
kan det i förbigående förtjena anmärkas, att under innevarande års två första<br />
månader från Italien till Frankrike utförts 25,421,820 litres vin emot 2,686,380<br />
litres under samma period det föregående Lief, alit en följd af phylloxerans
384<br />
härjningar i Frankrike. Beklagligtvis har detta skadaljur nyligen visat sig<br />
flerestädes Sicilien, hvarifrån det torde blifva svårt att hindra dess spridning<br />
till fastlandet. Saltinförseln från italienska hamnar, hvilken Ar 1878 betydligt<br />
ökades och uppgick till 150,887 tons, nedgick förlidet år till 69,013<br />
tons. Af rått silke infördes under år <strong>1879</strong> för ett värde af 70„200,000 lire<br />
emot 57,652,400 lire året förut, hvadati vardet af infördt rått silke år <strong>1879</strong><br />
öfversteg värdet deraf året förut med 12,547,600 lire. Venader af siden utfördes<br />
för ett varde af <strong>om</strong>kring 13 millioner mera an s<strong>om</strong> infördes. Mineralier,<br />
metaller och arbeten deraf infördes förlidet år för ett varde af 108,321,168<br />
lire emot lire 104,750,743 året förut och utfördes Ar <strong>1879</strong> för ett varde af<br />
54,454,118 lire em.ot 68,764,415 lire år 1878. Utaf valsadt eller smidt<br />
jern uppgick införseln till 357,076 qvintaler år <strong>1879</strong> och till 416,520 qvintaler<br />
året förut eller förlidet dr till 59,444 qvintaler mindre an det foregående.<br />
Rails af jern och stål infördes år <strong>1879</strong> till en myckenhet af 552,022 qvintaler<br />
emot 357284 qvintaler året förut, hvadan skilnaden utgjorde 194,738<br />
qvintaler. Af fisk infördes förlidet år 396,903 qvintaler för ett varde af<br />
21,326,005 lire emot 334,228 qvintaler för ett varde af 18,310,515 lire drat<br />
förut. Af halmflator utfördes förlidet år för ett varde af 13,622,400 lire<br />
eller för 4,575,600 lire mindre än året förut och utfördes halmhattar för ett<br />
varde af 10,799,200 lire eller 3,611,600 lire mindre an året förut, hvadan<br />
derma för Italien vigtiga industri synes vara stadd i ett betankligt aftagande.<br />
Af virke, sågadt, grofhugget, fyrkantigt, har införts för ett varde af lire<br />
29,116,860, men utförts för ett varde af blott '11,951,580 lire, hvilket ej<br />
lärer vara så att förstd, att man har •börjat hushålla med sk<strong>og</strong>arne bättre an<br />
forut, utan snarare så att desanama tro uthuggna ()eh att sk<strong>og</strong>sskötseln i yap<br />
sentlig man försummas.<br />
Samtliga tullink<strong>om</strong>sterna uppgingo förlidet år till 130,911,708.44.1ire<br />
emot 105,379,912.32 lire året forut, utvisande en skilnad till förmån för det<br />
förra af 25,531,789,12 lire. Utförselstullen inbringade förlidet år 1,038,002.38<br />
lire mindre an året förut.<br />
Ut<strong>om</strong> den nyligen afgifna officiela red<strong>og</strong>örelsen för sjöfarten på de italienska<br />
hamnarne hr 1878 vill jag, då denna statistik föranleder till talrika.<br />
och intressanta betraktelser och n<strong>og</strong>a angifver ej allenast betydelsen af den italienska<br />
handelsflottan, hvad betraffar såval segelfartyg s<strong>om</strong> ångfartyg, utan afven<br />
hvilka utvägar för den internationella handeln hamnarne på Italiens kuster erbjuda,<br />
har meddela följande:<br />
Hela sjöfartsrörelsen på de italienska hamnarne år 1878 <strong>om</strong>besörjdes med<br />
ett antal af 229,796 in- och utgångna fartyg, med en besattning af 2,281,347<br />
personer, en drägtighet af 28,198,095 tons och 853,093 passagerare. Sjöfartsrörelsen<br />
med seglande fartyg ingår haruti med nedannamnda antal: för<br />
handelsoperationer: 23,519 in- och utgångna fartyg med 2,745,480 tons dragtighet,<br />
163,044 mans besattning och 8,783 passagerare; för kustfarten:<br />
128,237 fartyg med 4,082,045 tons dragtighet, 691,268 mans besattning och<br />
88,593 passagerare; sjöfarten i relâche: 36,347 fartyg med 2,098,305 tons<br />
dragtighet, 240,053 mans besattning och 15,305 passagerare ;• för fiskerierna:<br />
3,138 fartyg med 29,783 tons drägtighet, 20,292 mans besättning och 1,374<br />
passagerare, tillsammans 191,235 fartyg med 8,955,613 tons dragtighet,<br />
1,114,657 mans besättning och 114,055 passagerare. Sjöfartsrörelsen med<br />
ingfartyg ingår åter deruti med dessa antal: för handelsoperationer: 7,919<br />
fartyg med 5,407,344 tons dragtighet, 247,079 mans besattning och 138,501<br />
passagerare; för kustfarten: 29,479 fartyg med 13,018,233 tons drägtighet,<br />
877,585 mans besattning och 570,103 passagerare; sjöfarten i relâche: 1,163
385<br />
fartyg med 816,905 tons drägtighet, 42,026 mans besättning och: 35,434 passagerare,<br />
tillhopa 38,561 fartyg med 19,242,482 tons drägtighet, 1,166,690<br />
mans besättning och 744,038 passagerare. Hela sjöfartsrörelsen för handelsoperationer<br />
<strong>om</strong>besörjdes af 189454 fartyg <strong>om</strong> 25,253,102 tons drägtighet,<br />
hvaraf 31,438 fartyg <strong>om</strong> 8,152,824 tons drägtighet användes i den direkta<br />
handeln med utlandet. Utai. dessa 189,154 fartyg voro 171,658 med 16,304,451<br />
tons drägtighet italienska och 17,496 <strong>om</strong> 8,912,651 tons drägtighet utländska..<br />
De maritima arrondissementen, s<strong>om</strong> haft största andelen i denna sjöfartsrörelse,<br />
äro Genua med 12,177 fartyg <strong>om</strong> 3,222,595 tons, Neapel med 14,419 fartyg<br />
<strong>om</strong> 2,858,746 tons, Messina med 17,530 fartyg <strong>om</strong> 2,816,602 tons; Livorno<br />
med 14,542 fartyg <strong>om</strong> 2,410,519 tons; Palermo med 10,672 fartyg <strong>om</strong><br />
2,000,469 tons; Catanea med 17,276 fartyg <strong>om</strong> 1,591,966 tons; Tarento med<br />
5,545 fartyg <strong>om</strong> 1,512,544 tons, Venedig med 8,204 fartyg <strong>om</strong> 1,161,654<br />
tons, Ancona med 6,177 fartyg <strong>om</strong> 1,073,616 tons etc. - De 17,496 utländska<br />
fartyg s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till eller afgatt fran de italienska hamnarne dr<br />
1878 tillhörde 17 arskilda nationaliteter, hvaraf .den engelska representerades<br />
af 1,637 segelfartyg <strong>om</strong> 414,985 tons drägtighet och 5,025 angfartyg <strong>om</strong><br />
4,582,854 tons drägtighet, den franska af 592 segelfartyg <strong>om</strong> 63,435 tons<br />
och 3,719 angfartyg <strong>om</strong> 1,939,849 tons. Den österrikiska af 1,635 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 162,707 tons och 828 ångfartyg <strong>om</strong> 366,521 tons; den tyska af<br />
167 segelfartyg <strong>om</strong> 41,519 ions och 355 angfartyg <strong>om</strong> 240,089 tons o. s. v.<br />
- Om man jemför fartygens drägtighet med besättningens styrka, visar det<br />
sig att i medeltal de italienska segelfartygen hafva 145 mans besättning för<br />
1,000 tons drägtighet, under det de utlä,ndska hafva blott 40 för samma antal<br />
tons. De italienska angfartygen Ater använda för 1,000 tons 73 mans besättning,<br />
under det att de utländska använda endast 43. Utaf de 1,674 fartyg<br />
s<strong>om</strong> afgatt tram italienska hamnar för bedrifvande af fiskerirörelse hafva 1,147<br />
<strong>om</strong> 10,658 tons och med en beattning af 6,224 man egnat sig at fiskfangst,<br />
512 <strong>om</strong> 1,691 tons och 7,603 mans besättning sysselsatt sig med korallfiske<br />
och 15 <strong>om</strong> 312 tons och 273 mans beattning bedrifvit svampfangst.<br />
Beträffande med främmande makter ingangna traktater och konventioner<br />
ir endast att nämna, att de, pa sätt min förlidet fir afgifna berättelse utvisar,<br />
af Italien med Frankrike och Schweiz afslutade konventioner, enligt hvilka de<br />
respektive länderna intill förlidet ars slut örnsesidigt tillerkänt hvarandra samma<br />
behandling s<strong>om</strong> den mest gynnade nation, gen<strong>om</strong> deklarationer utvexlade den<br />
18 november med Schweiz och den 20 november med Frankrike förlängts till<br />
innevarande års slut, likas<strong>om</strong> att, medelst deklarationer utvexlade den 11 november<br />
med England och den • 18 novembet med Belgien, med hvilka Mader<br />
de rèsp. handelstraktaterna gått till ända, dem intill detta ars slut tillförsäkrats<br />
den uti traktaten med Österrike-Ungern aftalade tullbehandling.<br />
I fråga ater <strong>om</strong> förlidet år utfärdade handeln och sjöfarten rörande lagar<br />
och författningar, har jag att anmäla, att di uti den italienska tulltaxan vidtagits<br />
följande förändringar:<br />
Gen<strong>om</strong> ett den 31 januari utfärdadt dekret har dels femte kategorien,<br />
allmänna tariffen, <strong>om</strong>fattande hampa, lin, jute och öfriga tradiga vegetabilier,<br />
med undantag af b<strong>om</strong>ull, i sa matto förändrats, s<strong>om</strong> tullen a tråd och väfnader<br />
af dessa ämnen nedsatts och beräknandet af d'ensamma förenklats, dels ock den<br />
för torkad cichoria stadgade införselstull borttagits.<br />
Vidare har gen<strong>om</strong> en den 25 juli utfärdad lag, dels införselstullen<br />
socker höjts, för råsocker till 53 lire pr qvintal och för • raffineradt socker till<br />
66.25 lire pr qviutal, i sammanhang hvarmed tillverkningen af inhemskt socker<br />
belagts med en skatt af lire 32. 2 0 pr qvintal råsocker och 37.40 lire pr qvin-
386<br />
tal raffineradt socker, dels ock i efterföljande artiklar tullen höjts sålunda:<br />
för konfekter och konserver till lire 70, chocolade till lire 85, kaffe till lire<br />
100, peppar till lire 70 och kanel till lire 120, allt pr qvintal, allt detta i<br />
öfverensstammelse med regeringens för kamrarne framlagda och af dem gillade<br />
förslag, hvar<strong>om</strong> den af mig den 28 maj förlidet år afgifna, bland berattelserna<br />
<strong>om</strong> handel och sjöfart från de Förenade rikenas konsuler förlidet hr, pag. 409,<br />
intagna berattelse utförligt förmäler.<br />
Slutligen har, gen<strong>om</strong> en den 31 juli förlidet år utfardad lag,tullen å sprit,<br />
i fråga hvar<strong>om</strong> jag får hänvisa till hvad uti en af mig den 5 november förlidet<br />
år afgifven, bland ofvan <strong>om</strong>förmalda berattelser, pag. 411, offentliggjord<br />
berättelse, <strong>om</strong>stfindligt blifvit upplyst, förandrats salunda att<br />
för ren sprit på fastager skall erlaggas pr hektoliter. lire 25,<br />
» sprit, ar<strong>om</strong>atiserad, c<strong>og</strong>nac, skum deruti inbegripen 50,<br />
» alla slag, pl buteljer af mera an V, litre, men joke öfver<br />
en litre pr 100 50,<br />
)) på buteljer af V, litre och derunder, pr 100 ...... 30.<br />
I öfrigt har under förlidet år någon anmarkningsvard forandring uti den<br />
italienska konnuersiella lagstiftningen icke egt rum.<br />
Budapest den 12 april 1880.<br />
Osterrike-Ungern.<br />
F. T. Lindstrand.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>mersk.ollegium.)<br />
Krigets stormar hade rasat ut, Berlinerfreden började att låta sina verkningar<br />
blifva kanbara, och man trodde att landet skulle så småning<strong>om</strong> hemta<br />
sig efter de förgångna Arens svåra hemsökelser, dd nya handelser timade s<strong>om</strong><br />
påtryckte året <strong>1879</strong> stiimpeln af ett långt in i framtiden markbart olycksår.<br />
Redan under årets första månader intraffade Ofversvamningar i en del af de<br />
nordliga k<strong>om</strong>itaten, mot slutet aT året hade turen k<strong>om</strong>mit till de östra och<br />
södra, men de största fkirharjningarne anstaldes i midten af landet af Theissfloden.<br />
Den stora Theiss-slatten var förvandlad till ett haf, s<strong>om</strong> under månader<br />
höll den fruktbara åkerjorden under. vatten samt ödelade fiera stallen. Den<br />
förfarliga natten mellan den 11 och 12 mars beröfvade landet dess niist största<br />
stad; af dennes 6,000 hus blefvo blott några hundra stiende, och hundratals<br />
menniskolif gingo dervid förlorade. Ä.nnu voro alla uppskakade af denna sorgliga<br />
tilldragelse, a nya olyekor började hota, och man kunde befara att miss-<br />
-1712ft skulle hemsOka hela Ungern, farhågorna öfvertraffades likval af verkligheten.<br />
Spanmål och potatis gafvo i allmanhet en klen skörd, ofta icke ens<br />
n<strong>og</strong> für nästa ars utsade, och i mer an 20 k<strong>om</strong>itat rådde snart allman nöd.<br />
Huru mycket an regeringen gjorde för att lindra nöden rackte det dock ej till<br />
öfverallt, och tyfus börjar redan nu att krafva talrika offer. Under dessa<br />
skickelsedigra <strong>om</strong>standigheter hafva många förlorat modet och tusentals familjer<br />
hafva leninat de mest hemsökta distrikten för att söka sig nya hem i det an-
387<br />
gränsande Galizien och på andra sidan Save i Bosnien, oaktadt Ungern i allmänhet<br />
är sa glest befolkadt, att man redan allvarsamt tänkt pa att låta utländingar<br />
inflytta och slå sig ned pa kyrkans och universitetets stora jordegend<strong>om</strong>ar.<br />
Di Ungern redan förut alltid haft att kämpa med en statsbrist, var det<br />
en stor lycka, att vid denna tid nya penningekällor öppnade sig i utlandet, och<br />
det pa sådana vilkor, att icke statsbudgeten behöfde alltför mycket betungas för<br />
framtiden samt staten fick tid att hemta sig. Derigen<strong>om</strong> att den tmgerska<br />
guldräntan fick tillträde till börserna i Paris ach London blef det möjligt att<br />
konvertera den sväfvande skulden, hvars <strong>om</strong>sättning förut för hvarje gang kräft<br />
alit större offer, för hvilken statsd<strong>om</strong>änerna stodo i pant och s<strong>om</strong> uppgående<br />
till 150 millioner gulden utgjorde en ständig källa till oro för alla finansministrar.<br />
Trots alit s<strong>om</strong> under de senaste åren gjorts för att införa större sparsamhet<br />
i statshushållningen, arbetar budgeten dock fortfarande med ett deficit af<br />
11 millioner gulden, oberäknadt de anspråk s<strong>om</strong> af oförutsedda <strong>om</strong>ständigheter<br />
kunna . ytterligare ställas på densamma.<br />
Huru stora fördelarne an dro af jernvägarne måste man dock gifva dem<br />
den väsentliga skulden till att staten befinner sig i ett dylikt läge, ty staten<br />
måste för deras skuld årligen betala 30 millioner gulden, hvilket ej dr sa mycket<br />
att undra öfver, da man besinnar, att af det för jernvägarna använda kapital<br />
50 ,°4: kunna sägas vara illa anvinda. .<br />
Staten räknar dock på ett bättre resultat, da den sjelf tager trafiken <strong>om</strong><br />
hand, och k<strong>om</strong>mer detta att snart ske med de - båda vigtigaste banorna, s<strong>om</strong><br />
garanterats af staten, Theissbanan och den första siebenbürgska jernbanan;<br />
Waagdalbanan har staten redan under det förflutna året inköpt. Dessut<strong>om</strong><br />
man betiinkt på en bana, s<strong>om</strong> lofvar ett särdeles godt resultat, nemligen fran<br />
Budapest till Semlin med anslutning till det serbiska jernvägsnätet. De ungerska<br />
jernvägarnes anslutning till det rumäniska jernvägsnätet har lindtligen<br />
under året egt rum. Det finnes öfverhufvudtaget på manga hall tillfälle till<br />
och behof af vinstgifvande placering, men vigtigare uppgifter tvinga staten att<br />
dervid inskränka sig till det aura nödvändigaste. Det s<strong>om</strong> för närvarande icke<br />
tål nå.got uppskof är återuppbyggandet af Szegedin samt indämningen och<br />
regleringen af floderna. Utlandets mest framstående fackmän ammodades att<br />
afgifva ett utlåtande och detta tager man nu hänsyn till vid de patänkta och<br />
delvis redan i verket satta arbetena.<br />
Szegedins förolyckade invånare bo nu i provisoriska träbyggnader; dammarne<br />
<strong>om</strong>kring staden, hvilka för framtiden skola <strong>om</strong>öjliggtira ett återupprepande<br />
af olyckan, dro redan ndstan fürdiga och snart skall man börja att<br />
bebygga de nya gatorna och torgen.<br />
Skeppsfarten pa Donau k<strong>om</strong>mer att vinna en kraftig befordran gen<strong>om</strong><br />
flodens reglering mellan Theben och G-önyö och gen<strong>om</strong> bortsprängning af klippan<br />
vid »jernporten» !Ara Orsova. Hittills bar angbatsbolaget årligen mast<br />
utgifva millioner för att öfvervinna de svårigheter, s<strong>om</strong> vid lågt vattenstand<br />
uppsta för trafiken.<br />
Regeringen, s<strong>om</strong> man icke kan saga lemnar några kraftiga bemddanden<br />
oförsökta för att hjelpa handeln och industrien, har skaffat hamnen Fiume<br />
ökad angbatsförbindelse gen<strong>om</strong> att bevilja skotska angbatsbatsbolaget »Adria»<br />
ett understöd, och Ungerns mjölexport, s<strong>om</strong> förut gick gen<strong>om</strong> Tyskland eller<br />
öfver Triest, tar nu den betydligt billigare vdgen öfver Fiume till England,<br />
Frankrike och Holland. »Lloyd» erhåller i årligt understöd af ungerska staten<br />
400,000 gulden, »Adria» 150,000. Af de Förenade rikenas fartyg förde ett<br />
mjöl från Fiume till Amsterdam och ett annat vin till Rouen.
388<br />
Under det att exporten på detta .sItt skyddas mot det skadliga, inflytandet<br />
af Tysklands jernvagspolitik, k<strong>om</strong>mer den frail Österrike föreslagna Arlbergbanan<br />
att verka på annat håll derigen<strong>om</strong> att sålunda en direkt jernvagsförbindelse<br />
åstadk<strong>om</strong>mes med Schweiz och det inre af Frankrike.<br />
I sina bergsbruksföretag hade staten föga framgång och trots det kostnadsfria<br />
anvandandet af statens sk<strong>og</strong>ar uppstår ett deficit på bergsvasendet af <strong>om</strong>kring<br />
400,000 gulden. Jernverket Dios Györ har under loppet af de senaste<br />
10 åren kostat mer an 5 millioner gulden och är likvdl ej i stand att fylla<br />
den minsta af de ungerska jernvagarnes årsbehof af skenor. Deremot lemma<br />
de ungerska statssk<strong>og</strong>arna i medeltal en årlig ink<strong>om</strong>st af 1,400,000 gulden;<br />
den nya sk<strong>og</strong>slagen, s<strong>om</strong> trader i kraft år 1880, lofvar ytterligare förbattringar<br />
i forstvasendet. I allmanhet söker man afyttra statens d<strong>om</strong>aner när något<br />
gynsatnt tillftLlle erbjuder sig. Under de senaste åren kunde man rakna på<br />
årlig ink<strong>om</strong>st af 2 millioner gulden gen<strong>om</strong> dessa försaljningar.<br />
Bosniens besattande har annu icke tillvunnit sig några sympatier hos allmanheten<br />
; några k<strong>om</strong>mersiella fördelar göra sig på det hela taget Minn .ej gallande,<br />
och det ar snarare Osterrike, s<strong>om</strong> ar i stand att få sin industris alster<br />
in der. Under tiden sörjer den österrikisk-ungerska militaren für an.laggandet<br />
af jernvagar och landsvagar samt ordningens återstallande i det ockuperade<br />
landet.<br />
Tullunderhandlingarne med utlandet undergingo ej under det förflutna aret<br />
nagra vasentliga förandringar, de med Tyskland dro annu icke bragta till slut,<br />
men det kunde dock ej förhindras att Tyskland uppbar införselstull från och<br />
med den 1 januari 1880 af vår spanmål och af vårt mjöl. De k<strong>om</strong>roersiella<br />
penningeförhållandena voro under året mycket fördelaktiga, och hade vi, isynnerhet<br />
till följd af tillströmmande fransyska kapital, mycket billigare rantor än förr.<br />
Börspapperen hafva också stigit ganska betydligt under året samt anda till<br />
detsammas slut bibehållit sin höga standpunkt. Statspapper och jernvagspapper<br />
hafva stigit med 10 à, 20 °X, ; vardestegringen uppgår för tiden från den 31<br />
december 1878 till den • 31 december <strong>1879</strong> för ungerska statspapper till<br />
85,500,000 gulden (guldrantan steg frail 83 1/2 till 101V 2 ), för jernvagsprioriteter<br />
till 16,500,000 gulden och för jernvagsaktier till 10,200,000 gulden,<br />
under det att vardestegringen för 36 lokala foretag i hufvudstaden utgör<br />
18,416,415 flor. och endast 2 hafva fallit med tillsammans 98,750 flor.<br />
I jernaffarerna medförde det tyska jernets prisstegring ökadt lif, då man<br />
numera var anvisad på den inhemska produkten och denna kunde anvandas på<br />
vinstgifvande<br />
Deremot spordes icke migon stegring för de inhemska kolen; kolverken<br />
tillhöra inhemska bolag och producerade under år 1877 15,895,748 metr.<br />
centner ; dessut<strong>om</strong> införas ytterligare ett par millioner metr. centner från utlandet,<br />
företradesvis från preussiska Schlesien.<br />
Under de svårigheter, med hvilka, landthushållningen har att kampa, började<br />
man egna större intresse åt höjandet af den inhemska industrien. En i.<br />
Stuhlweissenburg med framgång anordnad utstallning af ungerska industriföremål<br />
bief utgångspunkten för en agitation i dylik rigtning, s<strong>om</strong> börjar vinna<br />
uppmarksamhet even hos regeringen.<br />
Sås<strong>om</strong> redan namnts, hade Ungern missöde med spanmfilsskörden, men,<br />
enar stora förråd funnos qvar flit' 1878, pågick annu under första hälften af<br />
år <strong>1879</strong> en betydande export. Sedan var spekulationen ensam afgörande för •<br />
prisen; hvete steg småning<strong>om</strong> till 16 gulden och gick sedan ner till 15, rag<br />
steg till 912, korn till 10 1/2, majs till 9, men gick sedan Ater ned till 71,<br />
gulden. Endast hafre förblef 161:made; priset var till slut 7 16 gulden.
389<br />
Qvarnarne gjorde lysande affärer under årets första halft, men måste sedan,<br />
till följd af de höga spanmalsprisen s<strong>om</strong> försvårade konkurrensen i utlandet,<br />
inskränka såväl exporten s<strong>om</strong> rörelsen i allmänhet, sa att under årets<br />
sista månader fingo de Etta 30 h 40 af sin kraft vara oanvänd, ty de finare<br />
mjölsorterna funno icke ersättning i afsättningen m<strong>om</strong> landet. Lyckligtvis var<br />
man vid inköpet af hvete icke endast anvisad pa Ungern, utan kunde dfven<br />
använda hvete från Wallachiet; 365,000 metr. centner wallachiskt hvete maldes<br />
till rajöl i Ungern, men denna inblandning förblef icke alldeles obemiirkt i<br />
mjölets qvalitet. De finaste mjölsorterna n:r 0 n:r 3 funno s<strong>om</strong> vanligt sin<br />
väsentliga afsättning i Storbritannien. Afsättningen till Tyskland, s<strong>om</strong> under<br />
det senaste året uppgick till 308,000 centner, k<strong>om</strong>mer framdeles att betydligt<br />
aftaga, emedan Tyskland faststält en införselstull af 2 mark pr kil. och<br />
de tyska qvarnarne fa införa tullfritt utländsk spanmål till reexport. De<br />
olika mjölsorterna noterades vid årets slut pr metr. centner: n:r 0, 25.40 gulden;<br />
n:r 1, 24.60; n:r 2, 23.80; nr 3, 23; n:r 4, 22.40; n:r 5 20.60;<br />
n:r 6, 19.20; n:r 7, 18.80; u:r 8, 18 och n:r 8V 2, 16.60 gulden; fint kli<br />
noterades 5 gulden och groft d:o 4.40 gulden. Dessa pris voro i medeltal<br />
20 % högre än vid årets början; för ordiniira sorter voro prisen dubbelt sa<br />
höga. Dit prikn stego, hade qvarnarne stora firråd inne, hvilka stodo dem<br />
billigt, och sålunda kunde året, trots de inskränkta affärerna, lemna ett rnycket<br />
godt resultat; i allmänhet utdelades 25 %.<br />
Sprittillverkningen, hvilken har så stor betydels.e för alla liinder numera<br />
sås<strong>om</strong> skatteobjekt, har under det senaste året gifvit 6 h 7 millioner gulden.<br />
Den lifliga utftirsel till Frankrike och Italien, s<strong>om</strong> började under slutet af år<br />
1878, fortfor ännu de första månaderna af <strong>1879</strong> och började sedan &ter mot<br />
hösten till stegrade pris, företradesvis till Italien. I januari var priset 27.75<br />
gulden, men steg till följd af den felslagna, skörden slutligen till 36,50 gulden.<br />
Allt besvärligare blir Böhmens konkurrens pa detta <strong>om</strong>råde; man använder der<br />
affallet från hvitbetssoekerfabrikerna till sprit, och nya jernvägar underlätta<br />
tillträdet till österrikes sydliga provinser, hvilka hittills hemtat sitt behof från<br />
Ungern. Sammanlagdt utfördes år <strong>1879</strong> från Budapest 193,000 centner mot<br />
190,000 hr 1878. Donaufurstendömena hafva gjort sig nästan alldeles oberoende<br />
i denna afar, det är endast Rumänien och Bulgarien s<strong>om</strong> Hann nagon<br />
gang göra reqvisitioner.<br />
De låga vinpris, s<strong>om</strong> förskaffat de ungerska vinerna en stigande efterfragan<br />
i utlandet, k<strong>om</strong>ma äfven att fortfara nästa ar, tack vare den rikliga skörden<br />
år <strong>1879</strong>. Egend<strong>om</strong>ligheterna i den fransyska vinaffären, hvilken är koncentrerad<br />
i Paris, försvåra betydligt vår export dit; minskningen i den franska<br />
skörden har dock möjliggjort en <strong>om</strong>fattande afsättning dit. Exporten till<br />
Schweiz afstannade för en tid, då man Awn att samvetslöse köpmän färgade<br />
sitt vin med fuchsin. Ungerska regeringen grep genast till energiska &Order<br />
för att hämma detta of<strong>og</strong> och lät på kemisk väg undersöka förråden i källarne.<br />
Lyckligtvis befanns det att blott nagra få personer voro k<strong>om</strong>pr<strong>om</strong>etterade.<br />
Regeringen gjorde ilfven allt hvad göras kunde för att hindra den för vingårdarne<br />
sa skadliga vinlusens spridande. Priset för hvitt vin pr hektoliter var<br />
5 gulden och mera, för rödt vin 7-12 gulden och för mycket starkt vin.<br />
20-30 gulden.<br />
Af oljefrön uppskattades sista skörden till 500,000 centner; prisen för<br />
raps vexlade mellan 9 1/2 och 14 1/ 2 gulden samt vore i medeltal lägre An under<br />
fiera föregående ar. Till utlandet gick endast obetydligt prima vara ; i<br />
allmänhet var qvaliteten föga tillfredsställande.
390<br />
För baljväxter voro konjunkturerna fördelaktiga, stora reqvisitioner gjordes<br />
från utlandet; priset pi stora hvita bönor steg från 7 1/, till 11 8/4 gulden, på<br />
dvergbönor från 9 1/4 till 13 gulden pr centner.<br />
Hampodlingen led af öfversvämningarne, och afsättningen inskränktes till<br />
hemlandet; för rahampa och samre slag vexlade prisen föga och voro vid årets<br />
slut desamma s<strong>om</strong> vid dess bödan ; för hampa, afsedd att spinna, föll priset<br />
från 46 till 42 gulden pr centner. Denna sist nämnda artikel brukas alit<br />
mindre, då afven landtbefolkningen mer och mer öfvergår till den billigare<br />
b<strong>om</strong>ullen.<br />
Tobaksodlingen uppvisar gladjande framsteg; landtmannen egnar rnera <strong>om</strong>sorg<br />
derit an förr. Skörden anses hafva gifvit 1/3 mindre an året förut, di<br />
410,000 centner levererades, hvilka i medeltal betaltes med 18.10 gulden pr<br />
centner ; af nämnda qvantitet öfvert<strong>og</strong> österrikiska finansförvaltningen 220,000<br />
centner, ty af de österrikiska länderna få endast Galizien och Tyrolen odla<br />
tobak. Den ungerska tobaken har permanent afsättning till franska och italienska<br />
regeringarne. Den ungerska statens ink<strong>om</strong>st af tobakshandeln uppgår<br />
numera årligen till 27 millioner gulden eller det dubbla mot hvad den utgjorde<br />
för 20 år sedan.<br />
Pl<strong>om</strong>mon utgjorde mer an någon annan artikel föremål för spekulation;<br />
under det man befaracle missväxt steg priset frail 18 till 36 gulden pr centner.<br />
I stället för att man vantade en skörd af 15,000 centner hafva Serbien och<br />
Bosnien lemnat 100,000 centner. Exporten fördelade sig pit Frankrike, Tyskland<br />
och Amerika. Annu vid slutet af året var priset i medeltal 33 gulden.<br />
Af ekbark utfördes 150,000 centner till stegrade pris; för prima betaltes<br />
5 112 och för sekunda 3 14 gulden.<br />
Ungerns ullproduktion uppvisar en minskning under iret; totala <strong>om</strong>sättningen<br />
i Budapest utgjorde 80,000 centner, hvaraf vid årets slut 10,000 centner<br />
funnos pi lager. De ovanligt låga prisen på kolonialull tryckte afven ned<br />
prisen på de fiesta slag af ull har i landet ; de finaste sorterna betaltes med<br />
210 gulden pr wienercentner, medelsorterna, med 110 ach b<strong>om</strong>ull med 97<br />
gulden. Mot slutet af året stego prisen dock betydligt; de förbättrade industriella<br />
förhållandena i Amerika föranledde en prisstegring å auktionerna i London,<br />
Tyskland konsumerade större qvantiteter för militara behof an man beräknat,<br />
och till följd haraf fick ullhandeln, s<strong>om</strong> under hela året legat nere, en<br />
lifaktighet, s<strong>om</strong> den icke haft på fiera år. Alla tecken tyda på att de höga<br />
prisen skola hålla sig äfven under dr 1880.<br />
Omsättningen i inhemska ra hudar här på platsen höll sig mellan 450,000<br />
oeh 520,000 stycken ; till utlandet försåldes <strong>om</strong>kring 40,000 hästhudar för<br />
10 1/2 h, 12 1/
391<br />
Ister liar upphört att vara af någon betydelse sås<strong>om</strong> exportartikel. Af<br />
lefvande kreatur exporteras får i stort antal till Paris, gödoxar till Wien; af<br />
svin utfördes under senaste året 379,440 stycken till ett pris af 40 h 50<br />
gulden stycket. Under det att den inhemska varan betydligt fördyrades gen<strong>om</strong><br />
de höga foderprisen, var tillförseln från Donaufurstendömena mycket liflig ; 32<br />
% af hvad s<strong>om</strong> har erbjöds k<strong>om</strong> derifrån och kunde saljas mycket billigt, så<br />
att de inhemska köpmannen och producenterna gjorde stora förluster under året.<br />
Fran regeringens sida egnas mycken <strong>om</strong>sorg åt hästafveln ; statens stuterier<br />
hafva rikliga medel till sitt förf<strong>og</strong>ande; de basta racer finnas der representerade,<br />
också hafva ungerska kapplöpningshastar upptradt i utlandet med<br />
glansande resultat.<br />
S. Altschul.<br />
Dresden februari 1880.<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
År <strong>1879</strong> har att visa en storartad och i ögonen fallande forandring<br />
hela det tyska rikets näringsförhållanden, en forandring s<strong>om</strong> hufvudsakligen har<br />
sin orsak i regeringens förändrade näringspolitik. Den stora tullreformen, s<strong>om</strong><br />
till sina sista delar tradt i kraft den 1 januari 1880, har gifvit den tyska<br />
industrien det efterlangtade skyddet mot den utländska konkurrensen, hvilket<br />
saknades under den förra krisen, hvarigen<strong>om</strong> det tyska arbetet sattes tillbaka<br />
och det nationela valståndet led. Om ock tullreformen icke är utan fel och<br />
många klag<strong>om</strong>ål höjas mot densamma, har den dock från det ögonblick den<br />
bief en verklighet utöfvat sin gagnande verksamhet. Tysklands industri- och<br />
handelsidkande klasser hafva med hoppet på battre tider fått mod till driftig<br />
verksamhet.<br />
Bergsindustrien har isynnerhet fatt erfara verkningarne af den inträdda<br />
förbättringen, efter att förut under fiera år haft att uppvisa ett fullk<strong>om</strong>ligt<br />
stillestånd. Anna i början af dr <strong>1879</strong> befann sig det sachsiska bergsväsendet<br />
nästan i ett tröstlöst läge ; stenkolen hade fallit så i pris, att de knappt ersatte<br />
uppfordringskostnaden. Sedan emellertid den utländska konkurrensen försvårats,<br />
afsättningen ökats och prisen småning<strong>om</strong> stigit, torde de sachsiska kolgrufvorna<br />
med få undantag anses hafva gifvit ett godt resultat under det tilländagångna<br />
året. Boksluten föreligga visserligen ännu ej, men man kan sluta af<br />
den stegrade kursen på stenkolsaktier att förhoppningar films på battre utdelningar.<br />
Transporten af stenkol pa de sachsiska jernvagarne visar °chit en betydlig<br />
stegring; antalet afsända vagnslaster år 1878 utgjorde 462,539, men<br />
steg år <strong>1879</strong> till 501,411 eller 8.4 %. Till denim stegring bidr<strong>og</strong> förnamligast<br />
årets fjerde qvartal och framför alit december,,månad.
392<br />
Ölbryggeriernas stallning har nagot förbattrats under året, men de lida<br />
annu deraf att de låga arbetslönerna tvinga de arbetande klasserna att inskranka<br />
konsumtionen, hvartill k<strong>om</strong>mer att mycket öl införes från Bayern och Osterrike.<br />
De billiga prisen på humle och korn hafva dock förhjelpt bryggarne<br />
till ett gynsamt resultat af det senaste tillverkningsaret.<br />
Pappersprisen hafva visserligen fuga stigit, men till följd af stark efterfragan<br />
hafva fabrikanterna kunnat dels utrymma sina lager, dels halla sina<br />
fabriker i oafbruten sysselsattning. Hard11 k<strong>om</strong>mer att de större fabrikerna<br />
lyckats få afsattning för sina varor på den utlandska marknaden. Hvad angår<br />
{le för tillverkningen erforderliga materialieg, kunde besparingar göras saval pa<br />
kemikalier, s<strong>om</strong> på balm- och tramassa; till följd af införselförbud för lumpor<br />
under farhågan för pesten, steg denna vara mycket i pris, men blott för en<br />
jemförelsevis kort tid. Afslaget a de tyska pappersfabrikanternas anhallan <strong>om</strong><br />
utförseltull å lumpor skadade ej si mycket s<strong>om</strong> man hade vantat, emedan<br />
och Amerika ej upptradde s<strong>om</strong> kopare.<br />
Maskintillverkningen bar icke annu haft så rnycket godt af den intradda<br />
förbattringen i affarsstallningen. Först mot sista delen af det tillandagangna<br />
året ökades antalet bestallningar och steg jemval priset nagot.<br />
För Sachsens vafnadsindustri slutade året <strong>1879</strong> med goda utsigter för<br />
framtiden, sedan tull-lagstiftningen hammat den förut mycket besvarliga engelska<br />
konkurrensen på den tyska marknaden. Den stranga vintern tvang allmanheten<br />
till större inköp än vanligt, hvilket k<strong>om</strong> vissa grenar af denna industri till godo.<br />
Prisen pa alla ladervaror stego redan under hösten pa Leipzigermarknaden<br />
ganska mycket, för s<strong>om</strong>liga artiklar med anda till 10 m<strong>om</strong> mycket kort<br />
tid. Enar laderprisen under de senaste tre månaderna stigit betydligt i Amerika,<br />
kan ingen tillförsel derifrån k<strong>om</strong>ma i fråga, och till följd af ökad efterfrågan<br />
för inhemska fabrikat visa prisen för dessa sistnamnda fortfarande en stigande<br />
tendens.<br />
Ännu kan man ej kanna afkastningen af de större sachsiska trafikanstalterna,<br />
men man torde kunna antaga att de fiesta af dem dragit nytta af den<br />
•ökade handelsrörelsen.<br />
Samtliga bolagen för skeppsfart på Elben hafva haft betydligt större fraktink<strong>om</strong>ster,<br />
och man vantar sig god utdelning å aktierna. Statsbanorna lida<br />
i fraga <strong>om</strong> afkastningen mycket af nagra ar 1878 inköpta bibanor, hvilka till<br />
en del till och med behöfva tillskott för trafikens bedrifvande. Hela anlaggningskostnaden<br />
för statsbanorna utgjorde ar <strong>1879</strong> 536,391,293 mark, trafikerade<br />
medellangden 2,033.01 kil<strong>om</strong>eter, bruttoink<strong>om</strong>sten 59,883,235 mark,<br />
samtliga utgifter 39,124,356 mark, behallningen 20,758,879 mark, motsvarande<br />
3 7/8 7:, å anlaggningskostnaden, eller samma afkastning s<strong>om</strong> år 1878.<br />
Antalet i Sachsen afiemnade telegram, s<strong>om</strong> från fir 1877 till 1878 endast<br />
.stigit med 2,516, steg år <strong>1879</strong> med 72,842 eller till 756,548, hvaraf 131,857<br />
till utlandet; antalet ank<strong>om</strong>na telegram steg med 64,279 eller till 795;775.<br />
A. Rosencrantz.
Havre den 15 April 1880.<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier :<br />
Med Last<br />
I Ballast<br />
Afgaaede Fartöier:<br />
iMed Latt<br />
Ballist<br />
Ank<strong>om</strong>ne <strong>og</strong> afgaaede<br />
Sammenlagte<br />
Bruttofragter:<br />
Summa<br />
Summa<br />
Med ank<strong>om</strong>ne Fartöier ......<br />
» afgaaede 0<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier:<br />
Med Last<br />
I Ballast<br />
..4fgaaede Fartöier :<br />
Med Last<br />
I Ballast<br />
Summa<br />
Summa<br />
:-.. .<br />
P<br />
393<br />
Frankrige.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Generalkonsulatdistriktet i de tvende<br />
sistforlöbne Aar fremgaar af folgende Tabel:<br />
1. Den svenske Skibsfart.<br />
<strong>1879</strong>. 1878.<br />
■;..-<br />
Tons ::.-..<br />
P<br />
Tons<br />
,..p.<br />
P<br />
.-+<br />
nrögelse' F s°1( rmelisned-<br />
Tons V,..<br />
er<br />
Tons<br />
418 139,333 278 98,307 140 41,026 - -<br />
6<br />
424 1<br />
2,800 9<br />
142,133 287<br />
2,574 -<br />
100,881 137<br />
226 3 -<br />
41,252 - -<br />
51 18,631 65 22,463 - - 14 3,832<br />
378 127,604 217 76,318 161 51,288 - -<br />
429 146,235 282 98,779 147 47,456-<br />
853 288,368 569 199,660 284 88,708 - -<br />
Frs 4,112,379 Firs 2,994,185 Frs 1,118,194 - -<br />
1)<br />
» 314,921 » - Frs 116,327<br />
Frs 4,310,973 Frs 3,309,106 Frs 1,001,867 ---1 -<br />
2. Den norske Skibsfart.<br />
11•10111■1111■11111111<br />
,<br />
1,207 415,075 1,009 326,086 198 88,989 - -<br />
4 713 4 1,042 - - - 329<br />
1,211 415,788 1,013 327,128 198 88,660 - -<br />
47 15,417 47 15,586 - - - 139<br />
1,161 399,759 971 308,721 190 91,038-<br />
Summa 1,208 415,206) 1,018 324;307 190 90,8991- -<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Spfart. 26
Sammenlagte<br />
Ank<strong>om</strong>ue <strong>og</strong> afgaaede<br />
Bruttofragter:<br />
Med ank<strong>om</strong>ne Fartöier .....<br />
afgaaede n<br />
1878<br />
<strong>1879</strong><br />
Summa<br />
<strong>1879</strong>. 1878. Forögelse<br />
Formindskelse.<br />
Tons Tons Tons Tons<br />
Et.<br />
2,419 830,994 2,031<br />
Frs 13,688,250<br />
» 183,299<br />
651,435 388 179,559<br />
Frs 11,111,605<br />
» 221,360<br />
Frs 2,576,645<br />
»<br />
••••■■■•<br />
Frs 38,060<br />
Frs 13,871,549i Frs 11,332,965 Frs 2,538,584 —I —<br />
Ank<strong>om</strong>ne. Afgaaede. Tilsammen. Bruttofragt.<br />
424,393 Tons<br />
554,408 »<br />
394<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet er i forrige Aar tiltaget<br />
med 335 Fartöier <strong>og</strong> i Drægtighed 129,912 Tons, hvoraf <strong>om</strong>trent 41,000<br />
Tons falder paa den svenske Skibsfart <strong>og</strong> 89,000 Tons paa den norske. Fra<br />
1 Januar <strong>1879</strong> af er G-eneralkonsulatets Distrikt udvidet til <strong>og</strong>saa at <strong>om</strong>fatte<br />
de tvende Pladse Dunkerque <strong>og</strong> Gravelines, <strong>og</strong> mar fra ovennævnte<br />
Belöb 129,912 Tons<br />
drages Drægtigheden af de svenske <strong>og</strong> norske Fartöier, der i f.<br />
A. have besögt disse tvende Steder, eller 67,512 ))<br />
udk<strong>om</strong>mer 62,400 Tons<br />
s<strong>om</strong> den Förögelse, der i f. A. har vist sig i vor Skibsfart paa Generalkonsulatets<br />
tidligere Distrikt. I <strong>Aaret</strong> 1878 var denne Stigning lidt större nemlig<br />
75,753 Tons.<br />
Den samlede Drægtighed af de til Generalkonsulatet i de tvende sidste<br />
Aar ank<strong>om</strong>ne <strong>og</strong> afgaaede ladede svenske <strong>og</strong> norske Fartöier er:<br />
38,049 Tons<br />
34,078 »<br />
462,442 Tons<br />
588,486 »<br />
14,642,071 Tons<br />
18,182,522 »<br />
<strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> udviser en Forögelse i Drægtighed af ank<strong>om</strong>ne <strong>og</strong> afgaaede<br />
ladede Fartöier af 126,044 Tons <strong>og</strong> i optjente Bruttofragter af 3,540,451<br />
Francs. Beregnet efter Forholdet. mellem Drægtighed <strong>og</strong> Fragt skulde den<br />
anförte Forögelse i Drægtigheden for <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> have bevirket en Stigning<br />
det optjente Fragtbelöb af paa det nærmeste 4 Mill. Differencen, <strong>om</strong>trent<br />
450,000 Francs, er altsaa Tab opstaaet ved Fragternes Nedgang i <strong>1879</strong>.<br />
Allerede i 1878 stode Fragterne saa lavt, at de neppe gave Rederierne<br />
synderligt Overskud, <strong>og</strong> i det forlöbne Aar gik de end yderligere ned. De<br />
fra Sundsvall <strong>og</strong> Hernösand til Havre ank<strong>om</strong>ne Fartöier havde paa förste Reise<br />
Gjennemsnit en Fragt af' kun 49 1/2 Francs pr Petersb. Standard. For anden<br />
Reise indtraadte en ubetydelig Bedring, idet Gjennemsnitsfragt for de fra<br />
nævnte Havne ank<strong>om</strong>ne Fartöier kan ansættes til lidt over 52 Francs I<br />
indeværende Aar er sluttet fra sydlige Havne i den bottniske Bugt til Havre<br />
for 53 til 56 Francs, altsaa n<strong>og</strong>et opadgaaende. Fragterne fra Amerika gave<br />
<strong>og</strong>saa i Regelen i f. A. et utilfredsstillende Resultat. Kornfragterne forbedrede<br />
sig vel ud paa S<strong>om</strong>meren, men gik atter ned mod <strong>Aaret</strong>s Slutning. Petroleumsfragterne<br />
vare <strong>om</strong>trent de samme s<strong>om</strong> i 1878, i Gjennemsnit 3 sh.<br />
10 d. pr 40 gallons; i indeværende Aar er end<strong>og</strong> ank<strong>om</strong>men hid norske Far-
395<br />
töier med Petroleum fra New-York til en Fragt af 3 sh. <strong>og</strong> 2 su. 7V, d.<br />
B<strong>om</strong>uldsfragterne, s<strong>om</strong> allerede i 1878 stode meget lavt, i Gjennemsnit fra<br />
New-Orleans 14-16 pence pr R, gik i <strong>1879</strong> ned til 11-16 pence.<br />
Uagtet de lidet gunstige Konjunkturer for Skibsfarten blev der i forrige<br />
Aar indkjöbt for norsk Regning i Havre tvende franske Fartöier til en Drægtighed<br />
af 1,336 Tons. I indeværende Aar er derhos udstedt midlertidigt<br />
Nationalitetsbevis for 5 ligeledes for norsk Regning hersteds indkjöbte Far-<br />
Viler til en samlet Drægtighed af 3,635 Tons. I Gjennemsnit er for disse<br />
Fartöier, der alle ere ældre Seilskibe, kun betalt <strong>om</strong>trent 40 Francs pr Ton.<br />
liömninger fra svenske <strong>og</strong> norske Skibe i Havre vare i f. A. ikke saa<br />
hyppige s<strong>om</strong> tidligere. I Gjennemsnit for de 3 Aar 1876-1878 römte narlig<br />
75, hvorimod i <strong>1879</strong> Antalet gik ned til 51. Fra svenske Fartöier römte<br />
i forrige Aar 10, hvoraf 3 svenske <strong>og</strong> de övrige Udlændinge. Tvende af de<br />
Orate svenske Sömmnd bleve paagrebne <strong>og</strong> atter indsatte i Tjeneste. For<br />
norske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>mende var de Römtes Antal 41, hvoraf 27 Norske <strong>og</strong><br />
2 Svenske. Af disse bleve 4 Norske paagrebne <strong>og</strong> förte <strong>om</strong>bord i de Fartöier,<br />
hvortil de hörte, medens 2, der först paagrebes efter vedk. Fartöiers<br />
Afreise, bleve hjemsendte til Afstraffelse. Endvidere bleve 2 norske Sömænd,<br />
der efter Anmeldelse fra Vicekonsulen i Cherbourg vare römte fra et derliggende<br />
norsk Fartöi, paagrebne i Havre <strong>og</strong> ligeledes hjemsendte, medens<br />
trende i Rouen fra norsk Skib rötnte Sömænd, der paagrebes her, atter bragtes<br />
<strong>om</strong>bord i dette Fartöi. Fra de övrige Vicekonsulater haves ingen Oplysning<br />
<strong>om</strong> Römning, naar undtages at Vicekonsulen i Dieppe har indberettet,<br />
at der i sidstforlöbne Aar ikke har været mange Tilfælde der paa Stedet, <strong>og</strong><br />
at man har været istand til at paagribe de Römte samt atter indsætte dem i<br />
Tjenesten. Af de ovennævnte for Römning hjemsendte 4 norske Sömænd blev<br />
1 dömt til 5 Dages Fængsel paa Vand <strong>og</strong> Bröd, 1 til 8 Dages Vand <strong>og</strong> Bröd,<br />
1 til 28 Dages Fængsel paa sædvanlig Fdngekost samt 1 for Römning <strong>og</strong> Tyveri<br />
til 10 Dages Vand <strong>og</strong> Bröd. En i f. A. hjemsendt norsk Sömand,<br />
der havde gjort sig skyldig i Opsætsighed <strong>og</strong> uden Tilladelse forladt Fartöiet,<br />
blev ilagt 8 Dages Fængsel paa Vand <strong>og</strong> Bröd.<br />
De norske Skibsförere have udtalt Tilfredshed med, at der er aabnet<br />
Adgang til at erholde römte Sömmnd hjemsendte fra Havre paa offentlig Bekostning<br />
til Afstraffelse. Der er af Flere bleven yttret, at den Straf, der i<br />
Regelen ilægges af de norske D<strong>om</strong>stole for Römning, synes at være n<strong>og</strong>et<br />
ringe i Forhold til den begaaede Forbrydelse. Römning er lidet sædvanlig<br />
fra franske Fartöier, <strong>og</strong> de tro at Grunden hertil vmsentligen er den franske<br />
Lovgivnings Strenghed, idet denne Forbrydelse i Almindelighed mcdförer<br />
mindst en Maaneds Fængsel i Forening med 1 h 2 Aars Tjeneste <strong>om</strong>bord i<br />
Krigsskib for 2/3 Sold. •<br />
Hvad der navnligen bidrager til, at det i en saa stor Söhavn s<strong>om</strong> Havre<br />
er meget vanskeligt at erholde paagrebet Sömicnd, römte fra fremmede Fartöier,<br />
er, at den franske Lovgivning ganske savner Bestemmelser, i Kraft af<br />
hvilke Personer, der befatte sig med at forföre Sömænd til at römme fra<br />
fremmede Fartöier <strong>og</strong> ere dem behjælpelige hermed, kunne forfölges <strong>og</strong> straffes.<br />
Römning fra franske Fartöier höre under specielle D<strong>om</strong>stole — »tribunaux<br />
maritimes c<strong>om</strong>merciaux» —, der ingen Befatning have med fremmede Skibe,<br />
<strong>og</strong> de samme D<strong>om</strong>stole kunne <strong>og</strong>saa ilægge Personer, der forföre til Römning<br />
fra franske Fartöier, Böder <strong>og</strong> Fængselsstraf.
396<br />
Pen ved Generalkonsulatet for offentlig Regning af svenske <strong>og</strong> norske<br />
Fartöier opkrævede Konsulatafgift udgjorde i <strong>Aaret</strong> 1877 Francs 20,394<br />
1878 » 24,669<br />
» <strong>1879</strong> » 30,897.<br />
Afgiften er i sidste Aar fordelt paa Stationerne paa folgende Maade:<br />
Svenske Fartbier.<br />
7•1•111111111111•11111■<br />
Norske Farti)<br />
jer.<br />
Tilsammen.<br />
Frs c. Frs C. Frs C .<br />
Havre 3,529 55 9,964 65 13,494 20<br />
Rouen 968 05 2,080 45 3,048 50<br />
Calais 962 1,889 90 2,832 45<br />
Dunkerque 883 38 1,840 92 2,724 30<br />
Honfleur 531 05 2,124 60 2,655 65<br />
Dieppe 220 25 1,993 60 2,213 85<br />
Boul<strong>og</strong>ne s/ni 225 60 966 55 1,192 15<br />
Caen 375 000 90 976 35<br />
Fécamp 28 25 432 05 460 30<br />
Cherbourg 54 40 397 65 452 05<br />
Övrige Vicekonsulater 239 60 608 35 847 95<br />
Summa 7,998 13 22,899 62 30,897 75<br />
Vor Skibsfart paa Rouen, der i <strong>Aaret</strong> 1878 var dobbelt saa stor s<strong>om</strong><br />
det forudgaaende Aar, er i <strong>1879</strong> atter steget næsten i samme Forhold; saaledes<br />
at dette Sted i f. A. var det betydeligeste Vicekonsulat i Distriktet.<br />
Rouen indt<strong>og</strong> i 1878 den 8de Rang blandt samtlige franske Havne med Hensyn<br />
til Drægtighed af derhen ank<strong>om</strong>ne ladede Fartöier, men har i f. A. hævet<br />
sig til No 5 næst efter Marseille, Havre, Bordeaux <strong>og</strong> Dunkerque. Den<br />
svenske <strong>og</strong> norske Skibsfart paa Stedet var i:<br />
1911111.1.111MINCI.L<br />
Svenske Farthier. Norske Fartbier. Til samm en.<br />
1878 10,952 Tons 28,003 Tous 38,955 Tons<br />
<strong>1879</strong> 21,990 » 50,738 » 72,728 »<br />
Og er altsaa foröget 11,038 Tons 22,735 Tons 33,773 Tons<br />
Denne Forögelse er hovedsagelig opstaaet ved, at der med svenske Dampskibe<br />
er foregaaet en meget större Indförsel af Havre, medens et stort Antal<br />
norske Fartöier have deltaget i den extraordinvere Kornindförsel, der bar fundet<br />
Sted i afvigte Aar fra Amerika till Rouen.<br />
Den samlede Skibsfart paa Havre -- derunder <strong>og</strong>saa indbefallet den franske<br />
Kystfart - udgjorde i f. A.:<br />
Franske<br />
Fremmede<br />
Tilsammen<br />
I 1878 ank<strong>om</strong><br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier :<br />
Antal. Drægtighed.<br />
3.676 660,243 Tons<br />
2,539 1,533,654 »<br />
6,215 2,193,897 Tons<br />
6,491 2,192,778 Tons
397<br />
Skibenes Antal er aftaget, medens Drægtigheden udviser en ubetydelig<br />
Forögelse. Den fremmede Skibsfarts Drægtighed er tiltaget med 12,498 Tons,<br />
den franske aftaget med 11,379 fölgelig er Drægtigheden i det Hele steget<br />
1,119 Tons. Den fremmede Skibsfart paa Havre er i forrige Aar fordelt<br />
mellem de forskjellige Flag <strong>om</strong>trent i samme Forhold s<strong>om</strong> tidligere; England,<br />
de forenede Riger <strong>og</strong> Tyskland indtage fremdeles de förste Pladse. Sammenlignet<br />
med <strong>Aaret</strong> 1878 er de forenede Rigers Skibsfart her paa Stedet aftaget<br />
med 19,650 Tons, hvoraf 14,650 falder paa svenske Skibe <strong>og</strong> 5,000 Tons<br />
paa, norske, — en Formindskelse, der mere end opveies ved den betydelige<br />
Stigning, s<strong>om</strong> har fundet Sted ved flere Vicekonsulater <strong>og</strong> navnligen Rouen.<br />
Antallet af forliste <strong>og</strong> ntkllidende svenske <strong>og</strong> norske Seimcend, der understöttedes<br />
i f. A. af Generalkonsulatet, udgjorde 70, <strong>og</strong> af syge Siimænd efterlodes<br />
til Konsulatets Omsorg 32. De i denne Anledning havte Udlæg belöb<br />
sig til 8,885 Francs.<br />
Af Afmönstringer <strong>og</strong> Paamönstringer forefaldt i Havre i <strong>1879</strong>:<br />
Svenske Fartöier Norske Fartöier<br />
Afmünstringer 65 505<br />
Paamönstringer 59 516.<br />
Belöbet af de i f. A. gjennem Generalkonsulatet af Sönmnd bjemsendte<br />
Pengebeltib har fremdeles været i Stigende. Der hjemsendtes<br />
............. 11,817 Kroner<br />
1878 ______ 22,636<br />
<strong>1879</strong> 26,265<br />
Sidstnævnte Belöb hjemsendtes af 66 svenske Sönmnd med 8,525 Kroner<br />
<strong>og</strong> af 131 norske med 17,740 Kroner. I Löbet af f. A. blev der aabnet<br />
Adgang til Hjemsendelse af Penge ved Vicekonsulaterne i Dunkerque, Calais,<br />
Rouen, Honfleur <strong>og</strong> Caen, uden at dette hidtil er bleven synderlig benyttet.<br />
Gjennem Generalkonsulatet hjemsendtes i f. A. efter 29 afdöde svenske<br />
<strong>og</strong> norske Sömænd Efterladenskab, hvoriblandt i Penge et samlet Belöb af<br />
3,237 Kroner.<br />
Paa Generalkonsulatet indsamledes i f. A. i frivillige Bidrag til herværende<br />
Sömandskapel et Belöb af 1.800 Francs. Desuden indsendtes fra<br />
Vicekonsulen i Honfleur i samme Öiemed 270 Francs, der efter Fradrag af<br />
Leie for et til Gudstjeneste benyttet Lokale var i Behold af paa Tieekonsulatet<br />
indsamlede Bidrag.<br />
Fra Generalkonsulatet afsendtes i f. A.<br />
til K<strong>om</strong>merce Kollegiet . 107 Skrivelser<br />
Indredepartementet ...... _________ 251<br />
» Andre Myndigheder, Vicekonsuler m. v 643 1,001 Skrivelser,<br />
medens Antallet af indk<strong>om</strong>ne Skrivelser udgjorde 1,095.<br />
Under Generalkonsulatets Adresse ank<strong>om</strong> til svenske <strong>og</strong> norske Sömænd<br />
i afvigte Aar 8,938 Breve, af hvilke 923, hovedsagelig ank<strong>om</strong>ne fra Sverige,<br />
vare ubetalte.
398<br />
Havres Udvikling er saa nöie knyttet til <strong>Söfart</strong>en, at Forbedringer of<br />
Stedets Harn altid vil were en Sag af förste Interesse. I <strong>Handel</strong>skammerets<br />
Oversigt over dets Virks<strong>om</strong>hed i afvigte Aar yttres <strong>om</strong> Havnearbeiderne:<br />
»Vi ere alle gjennerntrængte af Overbevisning <strong>om</strong>, at der • ikke inaa spares<br />
n<strong>og</strong>en Bestræbelse for at udstyre vor Havn med alle de Forbedringer, s<strong>om</strong><br />
den er modtagelig for. Meget er allerede udfört, <strong>og</strong> vi have Ret til at paastaa,<br />
at vi i mange Henseender med Held ville kunne taale en Sammenligning<br />
med andre Havne, med hvilke vi rivalisere. Heller ikke andetsteds er alt<br />
fuldk<strong>om</strong>ment. Men disse andre Havne arbeide paa at fjerne Mangler, s<strong>om</strong><br />
findes, med en Aktivitet, s<strong>om</strong> vi nödvendigvis maa efterligne, ders<strong>om</strong> vi ikke<br />
ville lade os distancere.»<br />
De i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>talte Arbeider til Udvidelse af Forhavnen<br />
<strong>og</strong> Indlöbet, der have været forbundne med adskillge Vanskeligheder, nærme<br />
sig nu sin Afslutning. Dette betydelige <strong>og</strong> kostbare Arbeide rnedförer store<br />
Lettelser for Skibsfarten. En anden ikke uvæsentlig Forbedring er, at næsten<br />
alle de gamle Broer mellem Bassinerne nu ere erstattede af nye Svingbroer<br />
samt at man har fortsat med Anbringelse af Jernbaneskinner paa Kaierne <strong>og</strong><br />
Opförelse af Hangars. Der har i det forlöbne Aar flere Gange været anket<br />
over, at Kaierne ere utilstrækkelige <strong>og</strong> s<strong>om</strong> Folge deraf have været overfyldte<br />
med Varer til Hinder for Expeditionen, n<strong>og</strong>et s<strong>om</strong> vanskelig kan hindres, forinden<br />
man er istand til at realisere flere större Anlæg, s<strong>om</strong> i længere Tid<br />
have været under Behandling. Der er saaledes ved Lov af 4 Aug. f. A. af<br />
givet Bestemmelse <strong>om</strong> Opförelse af et 9de Bassin <strong>og</strong> tvende Tördokker, men<br />
disse Arbeider ere endnu ikke paabegyndte. Det i en tidligere Beretning <strong>om</strong>handlede<br />
Kanalanlæg fra Havre til Tancarville er nu under Afgjörelse i Nationalforsamlingen.<br />
Udgifterne ved dette Anlæg ere beregnede til 19 1/2 Mill.<br />
Francs, hvaraf Havres K<strong>om</strong>mune vil bidrage 1 Mill. <strong>og</strong> <strong>Handel</strong>skammeret 4<br />
Mill. Uagtet de betydelige Udgifter, s<strong>om</strong> de ovennævnte <strong>og</strong> andre paatænkte<br />
Arbeider ville medföre, har d<strong>og</strong> <strong>Handel</strong>skammeret kunnet bringe i Forslag en<br />
betydelig Nedsættelse i den Afgift, det er berettiget til at oppebære af alle<br />
hertil ank<strong>om</strong>mende Fartöier under Navn af »droit de péage».<br />
I forskjellige <strong>Indberetninger</strong> har jeg henledet Opmærks<strong>om</strong>heden paa de<br />
særegne Vanskeligheder, s<strong>om</strong> Seinemundingen <strong>og</strong> Seiladsen opad Seinen frembyder<br />
for dybtgaaende tartöier, samt at det i Almindelighed ikke kan ansees<br />
tilraadeligt for Fartöier, der stikke dybere end 18 engelske Fod, at modtage<br />
Befragtninger til Rouen. Det Indre af Seinemundingen er bedækket af en<br />
Masse bevægelig Sand, s<strong>om</strong> ved Ebbe ligger tör; den ind- <strong>og</strong> udgaaende Ström<br />
danner en Kanal, hvis Plads i den Grad varierer, at den i Löbet af n<strong>og</strong>le<br />
Dage kan blive flyttet fra den ene Bred til den anden. I Flodtidens Begyndelse<br />
löber Str8mmen i denne Kanal, men saasnart Vandets Stigning bringer<br />
det til at gaa over, styrter det ind i andre Kanaler, der findes mellem Bankerne<br />
<strong>og</strong> taber ikke i Hurtighed, förend disse næsten fuldstændigt ere bedækkede<br />
; det er ftirst da at Floden er seilbar. For n<strong>og</strong>le Aar siden blev<br />
der foretaget endel Inddigningsarbeider i Seinen, <strong>og</strong> siden den Tid har Löbet<br />
forbedret sig; Kanalen er bleven dybere, <strong>og</strong> man har under gunstige Omstændigheder<br />
været istand til at bringe op til Rouen Fartöier, hvis Dybgaaende<br />
énd<strong>og</strong> bar været over 21 Fod. De udförte Inddigningsarbeider have imidlertid<br />
bevirket, at Sandet er bleven fört ned mod Indlöbet til Havre, <strong>og</strong> man<br />
nærer derfor Frygt for at en Forlængelse af Digerne, der forlanges af <strong>Handel</strong>skammeret<br />
i Rouen, vil kunne ödelægge Havres Havn. Dette mellem de<br />
tvende Byer <strong>om</strong>tvistede Spörgsmaal blev efter Begjæring af nævnte <strong>Handel</strong>skammer<br />
i forrige Aar forelagt en af Regjeringen nedsat K<strong>om</strong>mission, s<strong>om</strong> er-
399<br />
klærede sig enig i, hvad andre Sagkyndige tidligere havde yttret her<strong>om</strong>, <strong>og</strong><br />
tilraadede at opgive enhver Forlængelse af Digerne. I Rouen, hvorpaa der i<br />
de sidste Aar bar udviklet sig en tidligere ukjendt transatlantisk Fart, vedbliver<br />
man at forlange, at Digerne skulle forlænges <strong>og</strong> de i Floden allerede<br />
opförte skulle vedligeholdes, medens man paa den anden Side söger at lægge<br />
Hindringer i Veien for det projekterede Kanalanlæg fra Havre til Tancarville.<br />
Under disse Omstændigheder har Regjeringen, for at söge saavidt muligt at<br />
tilfredsstille begge Parter, i det fremlagte Lovforslag <strong>om</strong> Kanalanlægget anbefalet,<br />
at der tages Hensyn til at der senere kunde opstaa Spörgsmaal ova at<br />
forandre Kanalen saaledes, at den <strong>og</strong>saa kunde benyttes til »la navigation maritime»<br />
eller den almindelige Skibsfart paa Rouen. Denne Skibsfart skulde<br />
da foregaa gjennem Havres Havn, <strong>og</strong> i saa Fald matte först foretages forskjellige<br />
större Arbeider, navnligen et nyt Indlöb til Havre <strong>og</strong> en Uddybning<br />
af Kanalen.<br />
I saagodts<strong>om</strong> alle Havne i Distriktet foretages eller forberedes större<br />
Havnearbeider. I Dunkerque skal saaledes ifölge Lov af 31 Juli f. A. foretages<br />
en Uddybning af Indlöbet samt Forlængelse af et Bassin, hvilke Arbeider<br />
ere anslaaede til en Udgift af 50 Mill. Francs. I Honfleur skal efter<br />
Lov af s D. opföres et nyt fjerde Bassin, anslaaet til 2 1/2 Mill.; i Rouen<br />
anlægges nye Kaier, s<strong>om</strong> ville koste over 8 Mill.; i Dieppe vil ifölge Lov af<br />
3 dennes foretages Uddybning af Indlöbet <strong>og</strong> Forhavnen, der vil medföre en<br />
Udgift af 15 Mill., liges<strong>om</strong> efter Lov af s. D. forskjellige Forbedringer, anslaade<br />
til 3 112 Mill., vil finde Sted i Tréports Havn. I Cherbourg skal ifölge<br />
Lov af 28 Febr. sidstl. et Belöb af 2 Mill. anvendes til Uddybning af en<br />
Del af Forhavnen samt til et Bassin; i Caen arbeides paa at udvide Havnen<br />
ved Anlæg af et nyt Bassin, hvorhos man er beskjæftiget med at uddybe den<br />
14 Kil<strong>om</strong>eter lange Kanal, der förer fra Havet op til Caen, idet Dybden i<br />
denne, for Tiden 4 m. 50. (19. 6. eng. Fod) skal bringes til 5 m. 22. I<br />
Calais har man i flere Aar været sysselsat med Anlæg af et nyt stort Bassin;<br />
naar dette kan tages i Brug, hvilket man haaber vil kunne ske <strong>om</strong> 4 h, 5<br />
Aar, antages denne Havn at blive meget god <strong>og</strong> sikker. En paabegyndt Udvidelse<br />
af det ældre Bassin vil blive færdig i Löbet af S<strong>om</strong>meren.<br />
I en under 20 Marts 1878 afgiven Beretning har jeg <strong>om</strong>talt det Pr<strong>og</strong>ram,<br />
s<strong>om</strong> den franske Minister for de offentlige Arbeider havde fremlagt.<br />
Dette Pr<strong>og</strong>ram, der i <strong>1879</strong> i Principet er bifaldt af Nationalforsamlingen, er<br />
nærmere udviklet i en i Slutningen af forrige Aar til Republikens President<br />
afgiven Rapport. De paatænkte Arbeiders Udförelse antages at medföre en<br />
Udgift af 5 Milliarder, fordelte paa et Tidsrum af 12 Aar, nemlig 3V 2<br />
Milliard til Anlæg af Jernbaner, 1 Milliard til Kanaler <strong>og</strong> 500 Millioner til<br />
Söhavne.<br />
I 1877 er i det Hele anvendt ___ ...______ 68 Mill.<br />
» 1878 » » » 108 »<br />
» <strong>1879</strong>» » » 195 »<br />
» 1880 anslaaes Udgifterne til 300 »<br />
» 18 8 1 D » 400 o<br />
<strong>og</strong> i hvert af de folgende 7 Aar til <strong>om</strong>trent 500 Mill. Til de 5 Milliarder<br />
vil desuden blive at föie 7 h 800 Mill. til Indkjöb af private Jernbaner, s<strong>om</strong><br />
Indehaverne ere ude af Stand til at fuldende eller drive, <strong>og</strong> af hvilken Sum<br />
500 Mill. allerede ere anvendte. Om dette storartede Pr<strong>og</strong>ram, der — s<strong>om</strong><br />
Ministeren udtrykker sig — vil gjöre Frankrige til »un vaste chantier» for<br />
et Tidsrum af 12 Aar, har man bemærket, at det forsaavidt kan siges at
Fra Sverige<br />
» Norge<br />
» Rusland<br />
Amerika<br />
Preussen<br />
400<br />
overstige Landets flnantsielle Kræfter, s<strong>om</strong> maa ikke til samme Tid vil være<br />
istand til at foretage n<strong>og</strong>et til Lettelse af de nye Skattebyrder, s<strong>om</strong> maatte<br />
paalaagges efter Krigen i 1870. Den Reduktion, man hidtil har seet sig<br />
istand til at foretage heri, er ringe, <strong>og</strong> der staar endnu tilrest af disse Krigs-•<br />
skatter et aarligt Belöb af 650 Mill. Der anföres derhos, at man ved at<br />
fuldende disse mange <strong>og</strong> store Arbeider i en forholdsvis meget kort Periode<br />
vil fremdrive en storartet Virks<strong>om</strong>hed i Landet i mange Retninger, s<strong>om</strong> efter<br />
de 12 Aars Forlöb vil blive efterfulgt af en Slappelse.<br />
Af Trælast införtes til Havres Distrikt i forrige Aar:<br />
fra Svericre<br />
D Norge<br />
• Rusland<br />
• Amerika<br />
D Preussen<br />
Havre Honfleur Dieppe Calais<br />
121,457 Pet. Stand.<br />
20,929<br />
33,427<br />
10,379<br />
5,991<br />
192,201 D<br />
Naar herifra drages Indförselen til Dunkerque <strong>og</strong> G-ravelines<br />
21,242<br />
udk<strong>om</strong>mer 170,959 Standards,<br />
s<strong>om</strong> udgjör Indförselen til det tidligere Generalkonsulatdistrikt, <strong>og</strong> hvilket Tal<br />
sammenlignet med Indförselen i 1878 udviser en Foragelse af næsten 23,000<br />
Standards. Indförselen til Havre <strong>og</strong> Honfleur er i <strong>1879</strong> aftaget n<strong>og</strong>et, men<br />
for Dieppe, Calais, Rouen <strong>og</strong> flere Steder viser den en mere eller mindre betydelig<br />
Stigning. Forövrigt henvises til folgende Tabel over den samlede Trwlastindförsel<br />
i Petersb. Standards til dette Distrikt i det forlöbne Aar:<br />
kerou Dun- e<br />
'<br />
Övrige<br />
Vieekonsulater<br />
Tilsamme,<br />
15,106 14,618 20,667 21,136 12,814 37,116 121,457<br />
4,255 2,540 2,526 4,096 810 6,702 20,929<br />
3,893 6,629 9,201 4,777 1961 , 6,966 33,427<br />
3,190 1,060 857 1,037 617 3,636 10,397<br />
1,559 1,920 808 91 65 1,548 5,991<br />
28,003 26,767 34,059 31,137 16,267 55,968 192,201<br />
Af »planchettes brutes» opgives at være indfört til Distriktet hovedsagelig<br />
til Ronfleur <strong>og</strong> Havre 11,391 Stand. <strong>og</strong> af »frises h parquet» til Honfleur,<br />
Boul<strong>og</strong>ne oz Havre 1,485 Stand.<br />
Af den hele Trælastindförsel foregik:<br />
110,510 Stand. under norsk Flag<br />
29,021 », D svensk<br />
52,670 D fremmed »<br />
Det forlöbne Aar vil for vor Trælasthandel mindes s<strong>om</strong> saa ufordelagtigt<br />
s<strong>om</strong> n<strong>og</strong>ensinde. De i flere Aar dalende Priser naaede i f. A. sit Minimum;<br />
ud paa Hösten indtraadte en Bedring, <strong>og</strong> i indeværende Aar har en almindelig<br />
betydelig Prisforhöielse fundet Sted, hvilken ForhOielse vil fretugaa af fölgende<br />
Opgave over de nuværende Priser samt Priserne i afvigte Höst:
401<br />
Furu, Planker <strong>og</strong> Bord:<br />
iste Kval. 2den Kval. 3die Kval. 4de Kval.<br />
L Sept. 8. <strong>1879</strong> 15. 6. 15. 4. 15. 3. 5.<br />
Marts 1880<br />
D 11. 10. 9. 10. 7. 10. 6. 10.<br />
Furu, Battens :<br />
Sept. <strong>1879</strong>...... 6. 15. 4. 15. 2. 10. 2.<br />
Marts 1880 _ )) 9. 10. 7. 10. 6. 10. 5. 10.<br />
For Gran opgives Priserne at være stegne i Gjcnnemsnit 50 %. Den<br />
foretagne Reduktion i Tilvirkningen, s<strong>om</strong> under de fortrykte Forhold var bleven<br />
en Nödvendighed, har saaledes havt den tilsigtede Virkning.<br />
Vicekonsulen i Calais har med Hensyn til Trælastmarkedet bemærket, at<br />
de lave Priser i Sverige <strong>og</strong> Norge i <strong>1879</strong> vel for en stor Del have foranlediget<br />
den forögede Indförsel, der har fundet Sted i afvigte Aar., men at paa<br />
den anden Side Forbruget har været meget betydeligt, saa at Beholdningerne<br />
ved <strong>Aaret</strong>s tidlöb maaske end<strong>og</strong> vare n<strong>og</strong>et mindre end ved Udgangen af<br />
1878. Den forholdsvis betydelige Forhöielse af Priserne i Sverige <strong>og</strong> Norge<br />
for indeværende Aar, sammenlignet med <strong>1879</strong>, er i det Hele taget bleven<br />
accepteret <strong>og</strong> synes ikke, forsaavidt uforudseede Begivenheder ikke skulde indtræde,<br />
at burde öve megen Indflydelse paa en normal Indförsel i '1880 ; der<br />
er allerede fra Söhavnene afsluttet betydelige Salg med det Indre af Landet<br />
til de forhöiede Priser. At Indförselen fra Tyskland, Amerika <strong>og</strong> Rusland i<br />
f. A. aft<strong>og</strong> n<strong>og</strong>et, finder sin Forklaringsgrund i de lave Priser i Sverige <strong>og</strong><br />
Norge Indfôrselen fra Tyskland bestod hovedsagelig i Jernbanesleepers. -<br />
Andre af Distriktets Vicekonsuler have <strong>og</strong>saa udtalt den Mening. at der ikke<br />
er Grund til at tro andet end at Trælastindförselen i indeværende Aar vil<br />
blive regulær.<br />
Ifölge den officielle franske Statistik er der indfört til Frankrige af »bois<br />
h construire»:<br />
i 1875 for 97 Mill. Francs<br />
i 1876 D 130 D<br />
i1877 » 150 » »<br />
i1878 » 165 » »<br />
i<strong>1879</strong> » 178<br />
<strong>og</strong> i de tvende förste Maaneder af indeværende Aar for l3'/2 Mill. eller for<br />
over 3 Mill. mere end i <strong>1879</strong>. Henved Halvdelen af Trælastindförselen<br />
k<strong>om</strong>mer fra Sverige <strong>og</strong> Norge.<br />
Af Træmasse indförtes i <strong>1879</strong> til Havre fra Sverige 1,840 Tons, fra<br />
Norge 496 Tons <strong>og</strong> fra andre Lande 205 Tons, tilsammens 2,541 Tons,<br />
hvortil bliver at föie 56 Tons, der var taget pai Entrepôt s<strong>om</strong> »carton)),<br />
men senere udt<strong>og</strong>es s<strong>om</strong> »pate de bois» d. v. s. förtes til en Papirfabrik,<br />
efterat were gjennemstukket af Toldvæsenet <strong>og</strong> under Iagttagelse af andre<br />
foreskrevne Formaliteter. I 1878 var Indförselen til Havre af Træmasse fra<br />
de forenede Riger 2,531 Tons, hvoraf 1,403 fra Sverige <strong>og</strong> 1,128 fra Norge.<br />
Den hele Indförsel til Frankrige gik i samme Aar op til 8,526 Tons, hvoraf<br />
fra Sverige 1,560 <strong>og</strong> fra Norge 1,473. Den övrige Indförsel k<strong>om</strong> fra Tyskland<br />
(1,851 Tons), Schweitz (1,756 Tons), Belgien (1.399 Tons) samt et<br />
mindre Parti fra England.<br />
Af Fyrstikker indförtes til Havre i <strong>1879</strong> for en Værdi af 105,083<br />
Francs, hvoraf fra Sverige for 3,035 Francs. Fra'nkriges hele Indförsel ar
402<br />
denne Artikel var i 1878 for et Belöb af 1,012,688 Francs, hvoraf fra<br />
Sverige for 149,380 Francs.<br />
Vicekonsulen i Dunkerque har opgivet, at der s<strong>om</strong> Folge af forholdsvis<br />
lave Priser i Sverige paa Tjcere i f. A. indförtes derfra til Dunkerque 4,587<br />
Tönder, medens Indförselen fra Finland kun var 2,200 Tdr. Man venter, at<br />
Priserne i indeværende Aar ville stige.<br />
Af Jern indförtes i <strong>1879</strong> til Havre:<br />
Stöbegods, fra Sverige 156 Tons<br />
D 'D andre Lande 1,440 »<br />
Stangjern, (»au bois») D Sverige 5,630 »<br />
» » » Norge 3 D<br />
D D D andre Lande 141 »<br />
D (»au coke») D Sverige13 D<br />
D D D andre Lande 325 »<br />
Rujern, » Sverige 809 D<br />
D D andre Lande 12 »<br />
Jerntraad, D Sverige 66 »<br />
D D andre Lande 569 D<br />
Staal, D Sverige 11 »<br />
D D Norge 33 D<br />
D D andre Lande 57 »<br />
Af den samlede Indförsel af Jern <strong>og</strong> Staal 9,265 Tons k<strong>om</strong> saaledes<br />
6,685 fra Sverige <strong>og</strong> 36 fra Norge. I <strong>Aaret</strong> 1878 udgjorde Indförselen til<br />
Havre af svensk Jern 6,000 Tons ; sidstforlöbne Aar udviser altsaa n<strong>og</strong>en<br />
Forögelse.<br />
Efter Opgave fra vedk<strong>om</strong>mende Vicekonsuler, er af Jern i f. A. indfört<br />
fra Sverige til nedennævnte Havne i Distriktet:<br />
Dunkerque 1,890 Tons<br />
Calais 04 »<br />
Tr4port ---------------------------111 D<br />
Dieppe 177 »<br />
Rouen 638 D<br />
Honfleur 210 D<br />
Caen 286 D 4,216 Tons.<br />
Den hele Jernindförsel fra Sverige til Distriktet skal i forlöbne Aar<br />
efter disse Oplys"ninger have udgjort 10,901 Tons, der næsten udelukkende<br />
indförtes under svensk <strong>og</strong> norsk Flag.<br />
I <strong>Aaret</strong> 1878 indfOrtes til Frankrige af Stangjern, Rujern, Stöbegods <strong>og</strong><br />
Jerntraad 219,158 Tons, hvoraf 22,905 Tons k<strong>om</strong> fra Sverige.<br />
Priserne paa svensk Jern vare i f. A. nedadgztaende, indtil der i Oktober<br />
Maaned indtraadte en Bedring, der senere har været i rask Stigende,<br />
saaledes s<strong>om</strong> folgende Opgave vil udvise:<br />
Okt. <strong>1879</strong> Dec. <strong>1879</strong> April 1880<br />
Smedet Jern 22 h 23 26 h 27 30 h. 33 Francs<br />
Valset 21 h 22 25 29 h 31 »<br />
Jern i Bundter 26 h 27 32 h 33 35 h 40 P<br />
pr 100 Kg., Fragt <strong>og</strong> Indförselstold ikke medregnet.
403<br />
Indförsel af svensk Havre aft<strong>og</strong> i f. A. for Hovedstationens Vedk<strong>om</strong>mende,<br />
medens der foregik en betydelig Indförsel til Rouen. Der indförtes<br />
nemlig til:<br />
fra Sverige andre Lande<br />
Havre 29,027 Tons 36,024 Tons<br />
Rouen 34,427 » 45,993 »<br />
I <strong>Aaret</strong> 1878 indförtes af svensk Havre til nævnte Steder resp. 36,000<br />
Tons <strong>og</strong> 16,000 Tons. Samme Aar udgjorde Frankriges Indförsel af Havre<br />
373,921 Tons, hvoraf k<strong>om</strong> fra Sverige 60,986 Tons. Priserne pr 100 Kg.<br />
sort Havre leveret paa Jernbanev<strong>og</strong>n i Havre vare i de 5 förste Maaneder af<br />
<strong>Aaret</strong> Frs 17,40 til 17,77; i Löbet af S<strong>om</strong>meren steg de til Frs 20 <strong>og</strong> vare<br />
i December Manned i Frs 18,80.<br />
Til Dunkerque indförtes i afvigte Aar fra Norge (Vigsnæs) med Dampskibe<br />
15,632 Tons Svovelkis, der benyttes ved de betydelige kemiske Fabriker,<br />
s<strong>om</strong> findes i Departement du Nord. Til samme Sted blev <strong>og</strong>saa importeret<br />
fra Norge 160 Tons Slibestene.<br />
Medens der i <strong>Aaret</strong> 1878 indförtes til Distriktet fra Norge <strong>om</strong>trent<br />
26,000 Tons Is, har, s<strong>om</strong> man kunde forudse, Indförselen i afvigte Aar<br />
været meget ringe, nemlig mellem 5 <strong>og</strong> 6,000 Tons. Störstedelen heraf er<br />
indfört til Calais <strong>og</strong> Boul<strong>og</strong>ne, hvor man i de senere Aar har begyndt at<br />
benytte Is ved Kystfiskerierne.<br />
S<strong>om</strong> bemærket i foregaaende <strong>Indberetninger</strong> har der, naar det Sildefiske,<br />
s<strong>om</strong> drives fra de franske Kanalhavne i Maanederne November, December <strong>og</strong><br />
Januar, ikke er heldigt, været Anledning til at indföre Sild fra Norge. Der<br />
indförtes saaledes i Januar <strong>1879</strong> til Boul<strong>og</strong>ne <strong>og</strong> Fécamp 11,636 Tönder.<br />
Da dette Fiske i <strong>1879</strong>-80 har været usædvanligt rigt, er det saa langt fra<br />
at indförsel har kunnet finde Sted, at man tvert<strong>om</strong> fra Frankrige har udfört<br />
til England <strong>om</strong>kring 13,000 Tönder <strong>og</strong> til Norge n<strong>og</strong>le mindre Partier, —<br />
en Udförsel der i Mands Minde ikke vides at være foregaaet. Ogsaa de<br />
franske Torskefiskerier under Island <strong>og</strong> New-Foundland gave i forrige Aar i<br />
Almindelighed godt Udbytte, men Priserne i Frankrige have været lave <strong>og</strong><br />
Markedet trykket. S<strong>om</strong> bekjendt er Indförselstolden i Frankrige paa »la<br />
morue» saa höi, at den kan betragtes s<strong>om</strong> et Indförselsforbud. Men foruden<br />
at saaledes de franske Fiskerier, der ikke have n<strong>og</strong>en Told at erlægge, ingen<br />
Konkurrence möde paa det franske Marked, tilstaaes der dem i Henhold til<br />
de gjældende midlertidige Love <strong>om</strong> »Primes aux grandes Pêches maritimes»<br />
direkte Pengeunderstöttelser af den franske Statskasse. Ifölge nævnte Love,<br />
der flere Gange ere fornyede <strong>og</strong> <strong>om</strong> hvis yderligere Forlængelse der vil opstaa<br />
Spörgsmaal næste Aar, skal til Fartöier, der fiske under New-Foundland, Island<br />
<strong>og</strong> paa D<strong>og</strong>gerbank, udbetales en Præmie beregnet for hver Mand af et<br />
Fartöis Besætning (»primes d'armement»). Desuden tilstaaes der Præmier<br />
ved Fiskeprodukters Udförsel enten fra Fiskestederne eller franske Havne til<br />
Udlandet (»primes d'exportation»), <strong>og</strong> endelig er der Præmie for R<strong>og</strong>n, s<strong>om</strong><br />
franske Fiskere indföre til Frankrige s<strong>om</strong> Produkt af deres Fiske. Til Udredelse<br />
af disse Præmier opföres en aarlig Bevilgning paa det franske Budget<br />
under Navn af »Encouragements aux pêches maritimes». I <strong>Aaret</strong> 1874 udbetaltes<br />
i Præmier 2V, Mill. Francs; senere har Belöbet aftaget saaledes, at<br />
man i Budgettet for indeværende Aar kun har anseet det nödvendigt at anslaa<br />
hertil et Belöb af 1,700,000 Francs, hvilken Bevilgtiing gjentages i det nylig
254,829<br />
38,166<br />
404<br />
forelagte Budget for 1881. I 1878, det sidste Aar for hvilket Opgave haves<br />
over udbetalte Præmier, medgik hertil 1,471,207 Francs, der er saaledes.<br />
fordelt:<br />
1. primes d'armement for 685 Fartöier samt 13,160 Mand 607,680 Francs<br />
2. D d'exportation, beregnet efter en Udförsel af<br />
4,783,000 Kg. 808,753<br />
3. D for Indförsel af R<strong>og</strong>n 54,774<br />
1,474207<br />
Gjenuemsnit for de 5 Aar 1873-1877 udgjorde Udförselen af »la<br />
morue» saavel fra Fiskestederne s<strong>om</strong> Havne i Frankrige 7,362,892 Kg. med<br />
en Preemie af 1,252,813 Francs. At Udförselen aftager trods Prwmiesystemet<br />
viser, at de franske Fiskeprodukter ikke i Udlandet ere istand til at<br />
konkurrere med de lignende Produkter, der bringes i Markedet af andre Nationer.<br />
Efter den franske <strong>Handel</strong>sstatistik er der i 1878 indfört til Frankrige<br />
fra Norge af Fiskevarer <strong>og</strong> der fortoldet (c<strong>om</strong>merce spécial) :<br />
R<strong>og</strong>n 7,374,158 Kg. af Værdie<br />
Torsketran 384,749 P D<br />
Hvaltran ___ ___ ___ 24,239 » D<br />
Anden Tran D D<br />
Stokfisk<br />
Sild, saltet el. röget___<br />
Anden Do<br />
Landets Indförsel <strong>og</strong> Udförsel er i de tvende sidste Aar beregnet til:<br />
1878<br />
Indförsel 4,176 Mill.<br />
Udförsel 3,179 D<br />
3,097,146 Frs<br />
246,240<br />
15,901<br />
22,862<br />
178,380<br />
20,991<br />
2,907 )) 3,584,427 Frs.<br />
<strong>1879</strong><br />
4,595 Mill. Francs<br />
3,163 »<br />
tils. 7,355 Mill. 7,758 Mill. Francs<br />
Medens der i Gjennemsnit for de 5 Aar 1873-1877 blev indflirt til<br />
Frankrige for 270 Mill. Kornvarer (»grains et farines») <strong>om</strong> <strong>Aaret</strong>, har Höstens<br />
Utilstrækkelighed i de tvende sidste Aar fremkaldt en langt betydeligere<br />
Indförsel, nemlig i 1878 for 560 Mill. <strong>og</strong> i <strong>1879</strong> for næsten 827<br />
Af Kornvarer udförtes i Gjennemsnit for de 5 Aar 1873-1877 for 171<br />
Mill. aarlig, men i de tvende Aar 1878 <strong>og</strong> <strong>1879</strong> er der kun udfört for resp.<br />
55 <strong>og</strong> 41 Mill. Frankriges Kornproduktion i et middels Aar, der svarer til<br />
hvad Landet konsumerer, angives til 102 Mill. Hectolitres, medens Hesten<br />
afvigte Aar kun anslaaes til <strong>om</strong>tr. 75 Mill. Hectolitres. En anden Artikel,<br />
hvis Indförsel i afvigte Aar er steget betydeligt, er Vin. Der indförtes i<br />
1878 for 59 Mill. Francs, men i <strong>1879</strong> for 105 Mill., <strong>og</strong> i de tvende förste<br />
Maaneder af indeværende Aar er der indfört for ikke mindre end 45 Mill.<br />
Phylloxera <strong>og</strong> den regnfulde S<strong>om</strong>mer i afvigte Aar har bevirket, at Vinhösten<br />
kun anslaaes til henved 26 Mill. Hectolitres, hvilket ikke engang er Halvparten<br />
af en ordinær Höst. De Egne, s<strong>om</strong> have lidt mest, ere Bourg<strong>og</strong>ne <strong>og</strong><br />
Champagne, Charente <strong>og</strong> de i Centrum af Landet beliggende Departementer.<br />
Det er især fra Spanic .1 at den betydelige Indförsel af Vin er foregaaet. I
405<br />
Indförselen til Havre fra Catalonien, Valencia <strong>og</strong> Alicante har <strong>og</strong>saa vort Flag<br />
deltaget, nemlig 5 svenske Dampskibe, der have udfört 8 Reiser, 1 svensk<br />
Sejlskib <strong>og</strong> 3 norske Dampskibe.<br />
Antal <strong>og</strong> Drægtighed af til Frankrige ank<strong>om</strong>ne ladede Fartöier, herunder<br />
indbefattet Skibsfarten fra de franske Kolonier samt »la grande pêche », udgjorde<br />
i 1878:<br />
Franske 9,161 Fartöier, drægtige 3,035,281 Tons<br />
Fremmede 23,961 » 7,887,487 »<br />
33,130 Fartöier, drægtige 10,922,768 Tons<br />
hvilket sammenlignet med 1878 udviser en Stigning af 1,204 Fartöier <strong>og</strong> i<br />
Drægtighed 1,019,674 Tons, hvoraf 86,045 falder paa det franske Flag <strong>og</strong><br />
933,629 Tons paa fremmede Flag. Efter den franske Statistik for 1878<br />
vare i nævnte Aar folgende fremmede Flag stærkest repræsenterede i de<br />
franske Havne i Europa:<br />
Ank<strong>om</strong>ne ladede Fartöier<br />
Antal Drægtighed<br />
Engelske 13,080 4,082,756 Tons<br />
Svenske 492 167,680<br />
Norske 1,771 589,355<br />
Italienske 2,987 635,777<br />
Tyske _ ______ 830 544,689<br />
Spanske 1,467 209,778 »<br />
Amerikanske 226 167,561 »<br />
De forenede Rigers Flag indtage saaledes den anden Plads.<br />
I det Nationalforsamlingen nylig forelagte ordinære Statsbudget for 1881<br />
ere Indtægterne opförte Med 2,777 Mill. Frs <strong>og</strong> Udgifterne mcd 2,773 Mill.,<br />
hvilket sidste Belöb er 24 Mill. mere end i 1880. De foreslaaede Forögelser<br />
Udgifterne bevirke, at der til Lettelse for de trykkende Skattebyrder, der<br />
paahvile den franske Nation, kun er opfört et Belöb af 29 Mill., s<strong>om</strong> foreslaaes<br />
anvendt til en Nedsættelse i de Afgifter, der erlægges af Vin <strong>og</strong><br />
Cider. Hvor ringe den foreslaaede Nedsættelse vil blive i de Statsafgifter,<br />
der i det Hele opkræves af »les boissons», vil fremgaa deraf, at denne Post<br />
Indtægtsbudgettet for 1881, med Fradrag af Nedsættelsen, er opfört med<br />
393 Mill.<br />
H. Bernhoft.
Leith den 23 April 1880.<br />
406<br />
Det britiske Rige.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
De forenede Rigers Skibsfartsbevægelse med Skotland under <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong><br />
stiller sig i Sammenligning med det forudgaaende Aar paa folgende Maade:<br />
Begge Lande i Forening:<br />
Med Last_<br />
I Ballast<br />
Med Last<br />
I Ballast<br />
AnIc<strong>om</strong>ne Fartöier<br />
Afgaaede Fartöier<br />
Summa<br />
Summa<br />
Skibsfartsbevægelsçans hele Omfang<br />
Bruttofragter med<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier<br />
.Afgaaede »<br />
<strong>1879</strong>. 1878. Forögelse. Formindskelse.<br />
Antal. Tons. Antal. Tons. Antal. Tons. Antal. Tons.<br />
1,222<br />
704<br />
254,315<br />
133,191<br />
1,233<br />
525<br />
267,893<br />
87,820 179 45,371<br />
1,926 387,506 1,758 355,713 168 31,793<br />
11 13,578<br />
1,205 236,306 1,063 196,350 142 39,956<br />
724 153,481 715 165,564 9 12,083<br />
1,929 389,787 1,778 361,914 151 27,873<br />
3,855 777,293 3,536 717,627 319 59,666<br />
253,142 319,355<br />
» 118,286 » 85,645<br />
-<br />
‘ 32,641<br />
66,213<br />
Summa 371,428 40,500 33,572<br />
Denne Bevægelse fordelte sig mellem de tvende Riger paa folgende Maade:<br />
Svenske Fartöier :<br />
Ank<strong>om</strong>ne :<br />
Med Last 161 37,061<br />
I Ballast 104 27,979<br />
Afgaaede<br />
Summa 265 65,040<br />
Med Last 180 43,813<br />
I Ballast 82 20,750<br />
Summa 262 64,563<br />
Den svenske Skibsfarts samlede<br />
Omfang 527 129,603<br />
Bruttofragterne med<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier 35,450<br />
Afgaaede » 24,828<br />
Summa 60,278<br />
182 44,347<br />
55 12,699 49 15,280<br />
237 57,046 28 7,994<br />
150 31,888 30 11,925<br />
89 27,387<br />
239 59,275 23 5,288<br />
476 116,321 51 13,282<br />
60,640 -<br />
» 5,595L 19,233<br />
21<br />
L 66,235 -£5,957-<br />
7<br />
7,286<br />
6,637<br />
25,190
Med Last<br />
I Ballast<br />
Med Last<br />
I Ballast<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne:<br />
Afgaaede:<br />
Summa<br />
Summa<br />
<strong>1879</strong>. 1878. 141orögelse.<br />
Antal. Tons. Antal. Tons. Antall Tons.<br />
1,061 217,254 1,051 223,546 10<br />
600 105,212 470 75,121 130 30,091<br />
1,661 322,466 1,521 298,667 140 23,799<br />
1,025 192,493 913 164,462 112 28,031<br />
642 132,731 626 138,177 16<br />
1,667 325,224 1,539 302,639 128 22,585<br />
Den norske Skibsfarts samlede<br />
Omfang<br />
Bruttofragter med<br />
3,328 647,690 3,060 601,306 268 46,384<br />
Z Ank<strong>om</strong>ne Fartöier<br />
. 217,692 Z. 258,715<br />
Afgaaede e<br />
e 93,458 e 80,050 13,408<br />
Summa<br />
Til Havne paa Östkysten<br />
»<br />
Til Havne paa Vestkysten_<br />
311,150 Z* 338,765<br />
Svenske<br />
Norske<br />
Svenske<br />
Norske<br />
407<br />
33 5,748<br />
361 67,164<br />
Formindskelse.<br />
Antal. Tons.<br />
I -<br />
6,292<br />
Z. 41,023<br />
Af foranstaaende Opgaver fremgaar, at de forenede Rigers Skibsfart paa<br />
Distriktet i <strong>1879</strong> har tiltaget med 7 1/2 r, i Sammenligning med 1878, <strong>og</strong> at<br />
denne Förögelse var forholdsvis större for svenske (10 1/2 %) end for norske<br />
(7 %) Fartöiers Vedk<strong>om</strong>mende.<br />
Förögelsen viser sig at bestaa i en betydelig Tilvæxt af Fartöier ank<strong>om</strong>ne<br />
i Ballast <strong>og</strong> afgaaende med Last. I Modsætning hertil har der været en ikke<br />
ubetydelig Tilbagegang i Tonnage af Fartöier, ank<strong>om</strong>ne med Last. Dette Forhold<br />
har havt en nedtrykkende Indflydelse paa Summen af Bruttofragterne, der<br />
i <strong>1879</strong> vise en betydelig Formindskelse i Sammenligning med 1878.<br />
Denne Formindskelse falder d<strong>og</strong> ene paa »ank<strong>om</strong>ne» Fartöier.<br />
Forögelsen i Tonnagen er hovedsagelig k<strong>om</strong>men Havne i Firth of Forth<br />
tilgode, i hvilke Havne de forenede Rigers samlede Skibsfartsbevægelse i <strong>1879</strong><br />
oversteg den tilsvarende i 1878 med <strong>om</strong>trent 80,000 Tons.<br />
Det er forövrig• væsentligst i hine Havne, at de forenede Rigers Skibsfart<br />
paa Skotland koncentrerer sig. Der ank<strong>om</strong> saaledes i <strong>1879</strong>.<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Til Havne ved Firth of Forth Svenske ______ 190 40,816<br />
» Norske__ 1,179 209,775 1,369 250,591<br />
394 72,912<br />
42 18,676<br />
121 45,327 163 64,003:<br />
Summa 1,926 387,506,<br />
Af det samlede Antal <strong>og</strong> Tonnage gik fölgelig:<br />
Antal. Tons.<br />
Til Havne ved Firth of Forth 71 % 65 YG,<br />
» » paa Östkysten ........ ________ 20,V, Yo. 18V, %<br />
» )) » Vestkysten ...... __ ...... __ 8 1/2 r, 16 1/2 %"
1=1,•11•1•1•1011•1111111■,<br />
Ank<strong>om</strong>ne i<br />
Ballast.<br />
408<br />
Det vil bemærkes, at medens den gjennemsnitlige Tonnage af de forenede<br />
Rigers Fartöier, ank<strong>om</strong>ne til Firth of Forth <strong>og</strong> Östkysten, i <strong>1879</strong> blot var<br />
184 Tons pr Farthi, var den gjennemsnitlige Tonnnage for hvert af dem, der<br />
anlöb Vestkysten, 392 Tons, eller med andre Ord, medens de östlige Havne i<br />
det Væsentligste anlübes af Smaafartöier, er Vestkystens Havne (navn. Greenock<br />
<strong>og</strong> Glasgow) endnu af n<strong>og</strong>en Vigtighed for vore större Seilfartöier.<br />
De skotske Havne, hvori vor Skibsfartsbevægelse i <strong>1879</strong> udviste det störste<br />
Antal <strong>og</strong> Tonnage, vare:<br />
Svenske. Norske.Tilsammen.<br />
Antal. Tons. Antal. Tons. Antal. Tons.<br />
Boness •__ 42 5,826 424 56,198 466 62,024<br />
Burntisland .. ... 70 24,004 372 94,879 442 118,883<br />
Charlestown 66 8,734 477 60,018 543 68,752<br />
GI a sgow 28 13,150 91 37,543 119 50,693<br />
Grangemouth 74 12,682 223 47,522 297 60,204<br />
Granton*) 1r1 47,952 317 53,116 468 101,068<br />
Greenock 48 22,516 96 37,384 144 59,900<br />
Leith 56 12,148 368 86,563 424 98,711<br />
Tages blot Hensyn til Antallet stod i <strong>1879</strong> altsaa Charlestown overst i<br />
vor Skibsfartsbevægelse med Skotland; hensees derimod blot til Tonnagen indt<strong>og</strong><br />
Burntisland den förste, Plads. Af störst Betydning for vor <strong>Söfart</strong> maa d<strong>og</strong><br />
Leith <strong>og</strong> det nærliggende Grauton ansees, ikke blot paa Grund af Skibsbevmgelsens<br />
Omfang (den anden <strong>og</strong> tredie efter Burntisland) men <strong>og</strong>saa <strong>og</strong> navnligen<br />
s<strong>om</strong> Fölge af dens flersidige Beskaffenhed.<br />
I vor Skibsfartsbevægelse med Skotland vil det af foranstaaende Opgaver<br />
bemærkes, at Fartöier ank<strong>om</strong>ne <strong>og</strong> afgaaede i Ballast indtage en væsentlig Plads.<br />
Denne Bevægelse <strong>om</strong>fatter ikke i n<strong>og</strong>en större Udstrækning Forbindelsen med<br />
Udlandet eller den direkte Fart med Sverige <strong>og</strong> Norge; den skriver sig hovedsagelig<br />
fra Omflytten af Fartöier fra en Havn til en anden inden Storbritannien<br />
<strong>og</strong> navnlig inden Skotland. Folgende Opgave belyser nærmere dette Forhold:<br />
Deraf ank<strong>om</strong>ne<br />
fra Havne i<br />
Storbritannien.<br />
A fgaaede<br />
i Ballast.<br />
Deraf afgaaede<br />
til Havne i<br />
Storbritannien.<br />
Svenske 104 27,979 87 22,100 82 20,750 62 13,059<br />
Norske 600 105,211 453 79,499 642 132,732 380 63,579<br />
Summa 704 133,190 540 101,599 724 153,482 442 76,638<br />
63 %, af Skibsfartsbevægelsen i Ballast foregik altsaa mellem Havne i Storbritannien.<br />
Denne Bevægelse skylder sin Oprindelse paa den ene Side Vanskeligheden<br />
.af i visse Havne at finde Udfragter, paa den anden Side den Adgang, s<strong>om</strong> andre<br />
skotske Havne <strong>og</strong> navnlig enkelte Kulhavne yde til stadig Sysselsættelse<br />
for Seilfartöier. Medens saaledes Störstedelen af vor Tonnage afgaar i Ballast<br />
fra Aberdeen, Arbroath, Banff, Fraserburgh, Inverness, Kirkwall, Montrose, Peterhead,<br />
St Andrews <strong>og</strong> Wick, eller fra næsten alle Havne paa östkysten,<br />
*) Det i <strong>1879</strong> nyt oprettede Viceconsulat i Granton traadte i Virks<strong>om</strong>hed den 15 August<br />
s. Aar. De fra denne Tid förte officielle Fortegnelser, der forövrigt udelukkende ere fulgte i<br />
nærværende Beretning, vise den samlede Bevægelse at were opgaaet til et Antal af 134 Fartöier<br />
paa 27,652 Tons. Ifölge private Meddelelser var der imidlertid i <strong>Aaret</strong>s Löb för nævnte<br />
Tidspunkt ank<strong>om</strong>met et Antal af 116 norske Fartöier paa 18,740 Tons <strong>og</strong> af 56 svenske paa<br />
17,968 Tons.
idet disse Havne savne Udförselartikler, egnede for vore Fartöier, ere forskjellige<br />
Havne, navnlig i Firth of Forth, der have liden eller ingen Betydning<br />
for den indgaaende Trafik <strong>og</strong> hvorhen derfor vore Fartöier ank<strong>om</strong>me i Ballast,<br />
af störste Vigtighed s<strong>om</strong> ydende altid tilgjængelige Udfragter, særligen eller<br />
udelukkende med Kul. S<strong>om</strong> de vigtigste af disse maa mærkes, Burntisland,<br />
Charlestown, Dysart <strong>og</strong> St Davids, til hvilke 4 Havne der i <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong> 600<br />
svenske <strong>og</strong> norske Fartöier, hvoraf et saa stort Antal s<strong>om</strong> 541 vare i Ballast. *)<br />
I Havnene paa Vestkysten <strong>og</strong> i endel Havne ved Firth of Forth er dette<br />
Misforhold mellem de med Last <strong>og</strong> i Ballast ank<strong>om</strong>ne <strong>og</strong> afgaaede Fartöier<br />
mindre fremtrædende. Medens næsten alle Fartöier ank<strong>om</strong> til G-reenock <strong>og</strong> Glasgow<br />
med Last, afgik i <strong>1879</strong> 62 derfra med Last <strong>og</strong> 67 i Ballast. Iblandt<br />
Havnene i Firth of Forth aabne paa lignende Maade Alba, Boness, Grangemouth,<br />
Granton <strong>og</strong> Leith de fleste Fartöier Adgang til saavel at didföre s<strong>om</strong><br />
derfra at medtage Ladning. Det samme gjælder paa Östkysten Dundee.<br />
Blandt vore ank<strong>om</strong>ne <strong>og</strong> afgaaede Fartöier var der kun et ringe Antal<br />
Dampskibe. En mindre svensk Linie, der raader over 2 Dampskibe, underholder<br />
en lidt uregelmæssig 14 daglig Forbindelse mellen Grauton, Christiania <strong>og</strong><br />
Goteborg, <strong>og</strong> leilighedsvis k<strong>om</strong>me til Skotland endel mindre svenske <strong>og</strong> norske<br />
Dampskibe, dels med Ladning, navnlig til Leith, dels i Ballast forat laste Kul<br />
Kulhavnene. I <strong>Aaret</strong>s LOb ere i det Hele ank<strong>om</strong>ne folgende Dampskibe:<br />
Med Last. I Ballast.<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Svens k e **) . 23 9,385 31 14,168<br />
Norske 5 1,103 18 5,938<br />
409<br />
28 10,488 49 20,103<br />
blandt disse altsaa et overveiende Antal svenske.<br />
Omtrent Halvparten af den svenske <strong>og</strong> norske Tonnage, der ank<strong>om</strong>mer til<br />
Skotland med Last, k<strong>om</strong>mer fra de forenede Riger. Nedenstavende Tabel giver<br />
herover en Oversigt:<br />
Ank<strong>om</strong>ne med Last. Fra Norge. Fra Sverige. Fra andre Lande.<br />
Norske Fartöier 565 71,163 148 36,950 348 109,142<br />
Svenske 3 372 102 19,081 56 17,608<br />
568 71,535 250 56,031 404 126,750<br />
Det overveiende Antal af vore Fartöier före til Skotland Trælast. Dette<br />
gjælder ikke alene Transporten fra Sverige <strong>og</strong> Norge, men <strong>og</strong>saa fra andre<br />
Lande, navnlig fra russiske Havne ved Östersöen <strong>og</strong> det hvide Hav samt fra<br />
Nordamerika. I folgende Tabel ere de i <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>ne lastede Fartöier fordelte<br />
efter deres Ladningers Beskaffenhed:<br />
Svenske Norske<br />
Ank<strong>om</strong>ne med Antal Tons Antal Tons<br />
Trælast fra Sverige 95 18,177 145 36,560<br />
» Norge 2 170 532 66,029<br />
» udenrigske Steder 16 3,928 150 45,095<br />
Trælast tilsammen 113 22,275 827 147,684<br />
*) Det er kun uegentlig, at Udtrykket »i Ballast>) kan bruges. En stor Del af vore Fartöier<br />
gaa nemlig aldeles t<strong>om</strong>me, navnlig mellem Havne i Firth of Forth, idet de slæbes til sit Bestemmelsessted<br />
af Dampskibe. Denne Indvinden af Ballastpenge medförer en ikke uvæsentlig Besparelse<br />
<strong>og</strong> bidrager Sit til Hyppigheden af de foretagne Omflytninger fra en Havn til en anden.<br />
**) Heri er ikke indberegnet de för det derværende Vicekonsulats Oprettelse til Granton<br />
ank<strong>om</strong>ne svenske Dampskibe.<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart.<br />
27
Svenske Norske<br />
Ank<strong>om</strong>ne med Antal Tons Antal Tons<br />
Transport 113 22,275 827 147,684<br />
Kornvarer, Hamp, Lin, Oljekager 20 3,980 90 29,420<br />
Sukker 15 7,604 34 12,402<br />
Esparto — 27 9,677<br />
Bark 2 249 9 818<br />
Is — 11 2,099<br />
Fisk 3 884 6 606<br />
Andre Artikler 8 2,068 57 14,549<br />
410<br />
Summa 161 37,061 1,061 217,255<br />
67 % af Tonnagen <strong>og</strong> 77 % af Antallet har altsaa i <strong>1879</strong> fört Trælast til<br />
Skotland.<br />
Det var de forenede Stater <strong>og</strong> russiske Havne ved Östersöen, der beskjæftigede<br />
vore Fartöier med Transport af Kornvarer etc., Sukkeret förtes (til<br />
Greenock) hovedsagelig fra Vestindien samt Espartoen (væsentligst til Östkysten)<br />
fra Spanien <strong>og</strong> Nordafrika. I Stykgodsfart har næsten intet Fartöi været beskjoeftiget,<br />
naar delvis undtages de svenske Dampskibe, der anlöbe Granton.<br />
Liges<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent Halvparten af den i <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>ne lastede Tonnage k<strong>om</strong><br />
fra de forenede Riger, saaledes gik i afvigte Aar <strong>og</strong>saa <strong>om</strong>trent Halvparten af<br />
vor fra Skotland afgaaende lastede Tonnage tilbage til Hjemlandene. Efterstaaende<br />
Tabel udviser nærmere dette Forhold.<br />
Afgaaede <strong>og</strong> Lastede<br />
Til Norge.<br />
Antal.ITons.<br />
Norske Fartöier 579 100,311<br />
Svenske 9 2,988<br />
Til Sverige.<br />
Antal. Tons.<br />
23<br />
75<br />
5,030<br />
16,757<br />
Summa 588 103,2991 98 1 21,787<br />
Til andre Lande. Tilsammen.<br />
Antal. Tons.<br />
AntaliTons.<br />
419 86,803 1,021 192,144<br />
95 23,666 179 43,411<br />
5141 110,46911,2001 235,555<br />
S<strong>om</strong> ovenfor paavist var den store Flerhed (77 %) af de til Skotland<br />
ank<strong>om</strong>ne svenske <strong>og</strong> norske Fartöier lastede med Trælast. Den Ensartethed i<br />
Lasternes Beskaffenhed, der gjorde sig gjældende for Indgaaende, fremtræder<br />
imidlertid end skarpere for Udgaaende. Næsten intet med Last fra Skotland<br />
afgaaende svensk eller norsk Fartiii medförte nemlig andet end Kul, <strong>og</strong> dette<br />
hvad enten de afgik til de forenede Riger eller til andre Lande. Naar de fra<br />
Granton delvis med Stykgods afgaaede svenske Dampskibe lades ud af Betragtning,<br />
var nemlig, ifölge Vicekonsulernes Opgaver, af vore 1,200 afgaaede lastede<br />
Fartöier blot folgende fuldt lastede med andre Varer:<br />
Bestemte til Norge Norske: 5 Skibe paa 344 Tons, lastede me'd Tjære,<br />
Parafinolie eller Turnips.<br />
Sverige_________ Svenske : 1 paa 182 Tons med Jernrör.<br />
)) andre Lande Svenske <strong>og</strong> norske: 9 Skibe lastede med Stykgods,<br />
8 med Jern, 3 med Tjære <strong>og</strong> 15 med Sild.<br />
Alle andre afgik med Kul, n<strong>og</strong>le faa medtagende endel Jern eller Parafin.<br />
Blandt Forhold, der havde Indflydelse paa vor Skibsfart i Löbet af <strong>1879</strong>,<br />
er saaledes fornemmelig at behandle dem, der beröre Trælast <strong>og</strong> Kulfarten.<br />
Disse Forhold vare gjennem en större Del af <strong>Aaret</strong> höist uheldige. Det<br />
Tryk, der raadede i alle Næringsgrene, gjorde sig maaske mere end i andre<br />
Retninger gjældende i Fragtmarkedet, <strong>og</strong> ikke mindst i vore Skibsfartsforbin-
Fra Christiania<br />
» Sandefjord<br />
» Kragerö<br />
Porsgrund<br />
Göteborg<br />
sh.<br />
20<br />
20<br />
20<br />
15<br />
sh.<br />
18<br />
18<br />
1-1<br />
sh.<br />
17<br />
411<br />
delser med Skotland. Hvad enten hensees til indgaaende Fragter eller til udgaaede<br />
Rater var Forholdet lige ugunstigt. Ringe Efterspörgsel efter Trælast<br />
lammede Efterspörgselen efter Skibe for Indgaaende, <strong>og</strong> stærk Konkurrance fra<br />
Dampskibes Side i Transport af Kul gjorde Seilskibes Stilling i den udgaaende<br />
Fart höist mislig. Först i <strong>Aaret</strong>s sidste Maaneder begyndte i visse Router en<br />
Bedring at indtræde, men foruden at være ringe medförte de under Höst- <strong>og</strong><br />
Vintersaisonen forögede Skibsudgifter <strong>og</strong> forskjellige tilstödende uheldige Forhold,<br />
at Nettoprovenuet ikke udviste en tilsvarende Afkastning.<br />
Hvad Trælastfragterne angaar k<strong>om</strong>mer for Skotlands Vedk<strong>om</strong>mende egentlig<br />
kun i Betragtning Fragter for Pitprops fra Norge <strong>og</strong> for Planker <strong>og</strong> Battens<br />
fra Östersöen samt Nordamerika.<br />
De förstnævnte Fragter, der allerede i <strong>Aaret</strong>s förste Maaneder vare yderst<br />
lave, faldt henimod Juli til et Punkt, der ikke synes at kunne have levnet<br />
n<strong>og</strong>ets<strong>om</strong>helst Udbytte, fra August af indtraadte imidlertid, s<strong>om</strong> anfört, en Forandring<br />
til det bedre, der jevnt fortsattes til henimod <strong>Aaret</strong>s Udgang, saaledes<br />
s<strong>om</strong> fremgaar af efterstaaende Oversigt over i <strong>Aaret</strong>s Lb betalte Fragtrater<br />
for Pitprops til Havne i Firth of Forth, Leith for Ordre.<br />
sh.<br />
16<br />
18<br />
sh.<br />
15<br />
16<br />
14<br />
pr Steamer<br />
C-4<br />
16 —<br />
cq<br />
Cip<br />
CD<br />
o<br />
o-<br />
P.1<br />
sh. sh. sh. d. sh. sh.<br />
15 17 18 — 23 24<br />
17 19 19 23 24<br />
18 20 23 — 25<br />
21 6 24 26<br />
17 19 19 — 23<br />
pr K<strong>om</strong>mercelæst fra norske Havne, pr Ptbrg. Stand. fra svenske.<br />
Medens Skibning af Pitprops s<strong>om</strong> oftest foregaar under hele <strong>Aaret</strong>s Löb,<br />
ank<strong>om</strong>mer Vaarskibningen fra Ostersöen af Battens <strong>og</strong> Planker först i Juni.<br />
De i forrige Aar for de förste Skibninger til Firth of Forth betalte Fragter<br />
var 30 sh. fra Gefle, 31 sh. 3 d. fra nordligere svenske Havne, 26 sh. 6 d.--<br />
27 sh. 6 d. fra Kronstadt <strong>og</strong> Riga, 31 sh. fra Björneborg. For Dundee <strong>og</strong><br />
Tayport betales et Tillæg til disse af 2 sh. 6 d., for Montrose, Aberdeen, Peterhead<br />
<strong>og</strong> Inverness var dette Tillæg i Almindelighed 5 sh. Disse Fragter,<br />
der vare lavere end man kan erindre at Trælastfragter til Skotland n<strong>og</strong>ensinde<br />
have været noterede, viste senere en liden Tendens til Stigning, men denne<br />
blev ikke af Betydning Prend fra Oktober af, da der fra Hudiksvall betaltes<br />
indtil 47 sh. 6 d., fra Sundsvall <strong>og</strong> Hernösand 37 sh. 6 d. til 40 sh., fra<br />
Riga 48 sh , fra Björneborg <strong>og</strong> Kronstadt 37 sh. 6 d., alt pr Petbrg. Stndr.<br />
Fra Archangel bragte i <strong>1879</strong> et indskrænket Antal af vore Fartöier Trælast<br />
til skotske Havne. Fragterne varierede mellem 52 sh. 6 d. — 56 sh., medens<br />
der fra Onega betaltes 47 sh. 6 d.-50 sh.<br />
Ligesaa uheldigt stillede Trælast-Fragterne fra Nordamerika sig. Til Clyde<br />
betaltes saaledes kun 21 sh.-23 sh. <strong>og</strong> 25 sh.-27. sli. pr load, fra Quebec<br />
<strong>og</strong> fra Pensacola noteredes 36 sh.-38 sh. for hugget, 105-115 sh. for saget<br />
Virke.<br />
S<strong>om</strong> ovenfor paavist indtager næst efter Trælast Transport af Kornvarer<br />
<strong>og</strong> Sædfrugter den vigtigste Plads i vore <strong>Söfart</strong>sforbindelser med Skotland.
412<br />
Ligelidet opmuntrende vare imidlertid de for samme betalte Fragter. Fra<br />
New-York vexede Fragterne for Hvede til Skotland mellem 5 sh. <strong>og</strong>. 5 sh. 9 d. pr<br />
Qvarter <strong>og</strong> kun lejlighedsvis opnaaedes en lidt höiere Rate; for Havne fra Archangel<br />
noteredes 3 sh. 3 d.-3 sh. 9 d. pr 320 R, <strong>og</strong> Hamp <strong>og</strong> Lin fra<br />
russiske Havne ved Östersöen fartes for 25 sh.-30 sh. Alt Fragtsatser,<br />
der neppe kunne give Fartbierne n<strong>og</strong>et Udbytte.<br />
Der anvendes i de skotske Papirfabrikker et meget betydeligt Kvantum<br />
Esparto <strong>og</strong> et stort Antal Fartöier, deraf navnlig Dampskibe, ere beskjoeftigede<br />
med Transport af samme dels fra det sydlige Spanien, dels fra Nordafrika.<br />
De norske Seilskibe, der have været optagne i denne Fart, have i <strong>1879</strong> erholdt<br />
en Fragt af 17 sh.-20 sh.<br />
Sukker er i <strong>Aaret</strong>s Löb fört fra Vestindien til G-reenock for 32 sh.—<br />
35 sh. eller for 47 sh.-52 sh. Tour <strong>og</strong> Retour.<br />
Paa lignende Maade s<strong>om</strong> indgaaende stillede <strong>og</strong>saa udgaaende Fragter sig<br />
yderst ugunstigt. S<strong>om</strong> ovenfor anfört er blandt disse alene Kulfragter for os<br />
af Interesse <strong>og</strong> navnlig Fragter for Kul til de forenede Riger <strong>og</strong> Östersöen.<br />
Lave ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse holdt de sig temineligt uforandret under <strong>Aaret</strong>s<br />
Lob, visende fra August af i enkelte Router en Tendens til at stige, hvilken<br />
Stigning d<strong>og</strong> i de færreste Tilfælde ant<strong>og</strong> större Proportioner, medens i andre<br />
Router det <strong>om</strong> Hösten for Kulfragter almindelige Fald <strong>og</strong>saa nu iudtraadte <strong>og</strong><br />
medförte Rater, der end<strong>og</strong> vare lavere end de n<strong>og</strong>ensinde tidligere noterede.<br />
Nærmere Oversigt herover giver ornstaaende Tabel over Kulfragter fra Burntisland<br />
idet det bemærkes, at der i Almindelighed gives 5 sh. pr Keel mere fra<br />
Charlestown, St Davids, Alba, Dysart <strong>og</strong> Wemyss, medens der fra Grangemouth,<br />
Boness <strong>og</strong> Leith gjerne betales 5 sh.-10 sh. pr Keel mindre end<br />
Burn ti slan d.<br />
Foruden under lave Fragte lede vore Skibe i <strong>Aaret</strong>s sidste Maaneder i<br />
enkelte Havne under et Misforhold, ved hvilket Opmærks<strong>om</strong>heden fortjener<br />
særligen at fæstes.<br />
I Certepartier for Kullastning i Havne ved Firth of Forth optages i Almindelighed<br />
ikke Bestemmelser <strong>om</strong> et vist Antal Liggedage, men det hedder<br />
gjerne i samme, at Fartöiet skal lastes enten i »regular turn» eller i »regular<br />
colliery turn.» »Regular turn» beregnes efter Tiden for Fartöiets Ank<strong>om</strong>st i<br />
Dokken, taget absolut, saaledes at det gaar forud for ethvert andet Sejlskib,<br />
der ank<strong>om</strong>mer senere, medens Bestemmelsen »regular colliery turn» har til Folge,<br />
at et Fartöi med Hensyn til Lastning kun gaar foran saadanne senere ank<strong>om</strong>ne<br />
Seilskibe, s<strong>om</strong> skulle laste fra samme Colliery. I Almindelighed indtrmde<br />
sjeldent Forviklinger, da Expeditionerne foregaa hurtigt, <strong>og</strong> et Fartöi behöver<br />
saaledes ikke at vente synderligt Isenge paa sin Tour. Ved Afslutning<br />
af Certepartier indgaa vore Rederier derfor gjerne uden synderlig Modstræben<br />
paa hvilkens<strong>om</strong>helst af disse Betingelser. En pludselig Tilströmmen af Fartöier<br />
eller specielle Forhold hindre imidlertid undertiden hurtig Expedition, <strong>og</strong> i saadanne<br />
Tilfælder kunne Fartöier forblive i ugevis i Havnen i Paavente af Last,<br />
uden under de nævnte Betingelser i sine Certepartier at være berettigede til<br />
derfor at kræve Erstatning. Saadanne Tilfælde indtraadte hyppigen i forrige<br />
Höst- <strong>og</strong> Vintermaaneder.<br />
Ifölge Vicekonsulernes Opgaver henlaa de i Novbr. <strong>og</strong> December Mdnr.<br />
fra Burntisland afgaaede 24 norske Seilskibe med 3,860 Reg.-Tons Drægtighed<br />
tilsammen i 356 Dage i Havnen, eller hvert Fartöi gjennemsnitlig i 15 Dage.<br />
Regnes 1 1/2 Tons Kul pr Reg.-Tons lastedes altsaa kun 16 Tons Kul pr Dag<br />
pr Fartöi. I samme Tidsrum afgik fra Charlestown 12 norske Seilskibe paa<br />
1,558 Reg.-Tons, der tilsammen brugte til Lastning 130 Dage s eller i 1 Dage
=IN&<br />
Christiania __. _ pr Keel 6 10<br />
Kulfragter i <strong>1879</strong>. Burntisland.<br />
Januar. Februar. Marts. April. Mai. Juni. Juli. Angst. Septbr.<br />
sh. d.<br />
Alba<br />
Oktobr. Novbr. Dear.<br />
sh. d. sh. d. sh. d. sh. d. sh. d. sh. d. sh. d. sh. d. sh. d. sh. d.<br />
7<br />
6 17<br />
-6 6 1<br />
10 10 10 10 GI 5 6 10 7 7 7<br />
Christiansand- )) 4 15 41 is 4 10 5 4 10<br />
Bergen __ )) 7 10 6 10 6 6 10 7 10 7 10 7 10<br />
)) -■ Göteborg 5 10 5 10 5 5 5 5 5 5 10 5 10 4 10 4 10<br />
Malmö )) 5 10 5 10 5 10 6<br />
Stockholm<br />
))<br />
Kjöbenhavn )) 7 6 10 6 10 10 10 6 10 II 5 75 8 8 8<br />
Aarhuus )) 6 15 15 15 7 - 7 5 7 10 8 10 8<br />
Königsberg )) 7 6 10 10 10 7 II 10 8<br />
Danzig ..... )) 5 10 5 10 5 10 6 6 65 10 4 10<br />
Riga 5 5 5 10 5 55 SI 10 SS<br />
Kronstadt 7 6 10 7 6 10 Gt 10<br />
sh. d.
414<br />
pr Fartöi eller en gjennemsnitlig daglig Lastning af 17 1/2 Tons. I Modsætning<br />
hertil var vore Fartöiers gjennemsnitlige Ophold i Burntisland i Juni <strong>og</strong> August 6<br />
Dage <strong>og</strong> den daglige Lastning 53 Tons ; i Charlestown 5 1/2 Dag <strong>og</strong> 39 Tons<br />
daglig Lastning. Paa lignende Maade stillede Forholdene sig i Dysart <strong>og</strong><br />
Alba.<br />
Grundene til dette Misforhold vare, dels en stærk Tilströmmen af Fartöier<br />
til Kulhavnene i <strong>Aaret</strong>s sidste Maaneder, dels Strikes <strong>og</strong> andre Omstændigheder,<br />
der vanskeliggjorde en hurtig Produktion, dels Kontrakter, afsluttede af<br />
enkelte Collierier for Levering af betydelige Kvanta til Indlandet (Jernbaner),<br />
hvorved deres Evne til at afgive Kul til Udskibning i væsentlig Mon indskrænkedes,<br />
samt endelig <strong>og</strong> væsentligst det Fortrin, s<strong>om</strong> i Burntisland <strong>og</strong> i de fleste<br />
andre med Docks udrustede Havne ydes Dampskibe. Disse have nemlig ved<br />
Losning <strong>og</strong> Ladning ubetinget Forrangen fremfor Sejlskibe <strong>og</strong> medtages ikke i<br />
Beregningen for Seilfartöiernes regular turn eller regular colliery turn. Et<br />
Dampskib lastes, uden Hensyn til Sejlskibe, umiddelbart efterat det tidligere<br />
ank<strong>om</strong>ne Dampskib er bleven fuldlastet, Selv <strong>om</strong> et Seilfartöi allerede er k<strong>om</strong>men<br />
under Kulspruten, hænder det ikke sjeldent, at det maa forhale forat give<br />
Plads for et senere ank<strong>om</strong>met Dampskib. this et saadant ank<strong>om</strong>mer efter<br />
den bestemte Tid, tilbageholdes ofte de for dette fremdrevne Kul i Paavente<br />
af dets Ank<strong>om</strong>st, medens intet afgives til Seilskibe.<br />
Et Dampskib paa f. Ex. 1,500 Tons henligger derfor n<strong>og</strong>le Dage i en<br />
Havn under Lastning, medens et Seilfartöi paa f. Ex. 300 Tons kan henligge tiger.<br />
Det har end<strong>og</strong> oftere hændt, at et Dampskib, forbigaaende et tidligere ank<strong>om</strong>met<br />
Seilskib, er lastet, afgaaet fra Havnen <strong>og</strong> atter k<strong>om</strong>men tilbage fra sin<br />
Reise, findende Seilskibet paa samme Plads, endnu ventende sin Tour.<br />
Undertegnede har i Anledning af dette Forhold, hvis Ubillighed almindeligen<br />
anerkjendes, havt forskjellige Sam taler <strong>og</strong> Korrespondance med Afladere<br />
<strong>og</strong> vore Vicekonsuler, forat hidföre en Forandring, men under Indvirkning af<br />
de forskjellige Interesser, der knytte sig til det Bestaaende, vil neppe Afladere<br />
eller Eiere af Collieries af sig selv træffe Skridt, der kunne made Bod paa<br />
Forholdet, <strong>og</strong> andre Midler maa formentlig bringes i Anvendelse.<br />
Der blev saaledes foreslaaet, at Eiere af Collieries skulde indgaa paa at garantere<br />
at Seilskibes Afventen af sin Tour ikke skulde overskride et bestemt<br />
Antal Dage (10-12 Dage), <strong>og</strong> de forenede Rigers Vicekonsul i Burntisland,<br />
der tillige er Sekretær i Fife Collieries Association forelagde denne Sag i et<br />
af Foreningens Möder. Resultat heraf meddelte han i folgende Skrivelse:<br />
»Der var igaar et Möde af Kulmine-Eiere <strong>og</strong> jeg benyttede Anledningen<br />
til at forelægge for flere af disse Spörgsmaalet <strong>om</strong> Tour for Lastning. Med<br />
enkelte af Eierne tror jeg, at der ikke vilde være megen Vanskelighed at fa..a<br />
Sagen ordnet, men Andre indvende, at jeg forlanger, at de skulle paatage sig<br />
en Forpligtelse, s<strong>om</strong> fortiden Kjihmanden paatager sig.»<br />
»Fortiden garantere Colleries ikke engang Lastning af Dampskibe inden et<br />
givet Tidsrum. Det er Kjöbmanden, s<strong>om</strong> gjor dette, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> derefter ordner sig<br />
med Collierierne for at undgaa Overliggedagspenge ; Kjöbmændene ere imidlertid<br />
de eneste ansvarlige, <strong>og</strong> Collierierne indvende derfor, at de, ved at garantere<br />
Tour for Lastning i et givet Tidsrum, vilde paatage sig en Forpligtelse,<br />
s<strong>om</strong> fortiden ikke er deres.»<br />
»Jeg svarede herpaa, at hvis ikke N<strong>og</strong>et gjöres, Seilskibe ville blive afskrækkede<br />
fra at afslutte Certepartier. De indse dette, men paa den anden<br />
Side anföre de, at Dampskibe ikke ville k<strong>om</strong>me, medmindre der gives dem<br />
specielle Lettelser, <strong>og</strong> at Sejlskibe fortiden ofte ere ana sjeldne, at Collierierne<br />
ikke kunde holdes gaaende, hvis ikke Dampskibe k<strong>om</strong>me.»
415<br />
»Sagen er imidlertid nu under alvorlig Diskussion <strong>og</strong> i næste Meide skal<br />
jeg yderligere drive paa Sagen.»<br />
»Spörgsmaalet berörer ikke blot svenske <strong>og</strong> norske Fartöier, der laste i<br />
Burntisland. Det samme Misforhold finder Sted baade i Charlestonn <strong>og</strong> Tayport,<br />
thi naar Dampskibe lastes hersteds, unddrage naturligvis de Colfierier, der<br />
laste dem, Kul fra Seilskibe i de nævnte Havne saavel s<strong>om</strong> i Burntisland».<br />
Efter n<strong>og</strong>le Ugers Forlöb tilstillede Vicekonsulen derpaa, herværende Konsulat<br />
nedenstaaende Skrivelse:<br />
»I min sidste Meddelelse <strong>om</strong>talte jeg for Dem, at jeg havde konfereret<br />
med n<strong>og</strong>le af Fife Kulmine-Eiere betræffende det urimelige Ophold Seilskibe<br />
ere underkastede i Kulhavnene, <strong>og</strong> jeg har netop havt Anledning til at henvende<br />
mig til dem kollektivt i det samme Anliggende.»<br />
»Hr Salvesen» (Chefen for et i Leith etableret <strong>Handel</strong>shus) »havde höist<br />
beleiligen skrevet til en af Kulmineeierne (der var tilstede,) insisterende paa<br />
denne Sag, <strong>og</strong> den blev nièget <strong>om</strong>stændeligen behandlet.»<br />
»Resultatet af Diskussionen er bleven, at Dampskibe nu ville faa en modificeret<br />
Betjening. Det er bleven foreslaaet, at adoptere Colliery guarantee for<br />
Dampskibe, der laste, paa samme Mande s<strong>om</strong> Tilfældet er i det nordlige Eng•<br />
land, saaledes at det Dampskib, der ikke ank<strong>om</strong>mer til den bestemte Tid, faar<br />
sin Tid for Lastning i Forhold udvidet.»<br />
»Fortiden ligger Hovedgrunden til Seilskibenes Ophold i den Omstxndighed,<br />
at Dampskibe k<strong>om</strong>me sent Kul holdes tiltage i Beredskab for dem til<br />
Skade for Seilskibe — under det forestaaede Arrangement vilde Kulmineeierne<br />
vide Udstrækningen af sine Engagements for et givet Tidsrum <strong>og</strong> afpasse Arbeidet<br />
saaledes, at Sejlskibe ikke utilbörligen blive tilbageholdte. Saaledes s<strong>om</strong><br />
det er fortiden, kan et Dampskib, hvis Ank<strong>om</strong>st er lovet i denne Uge, först<br />
ank<strong>om</strong>me <strong>om</strong> 10 Dage, <strong>og</strong> herved er alt Arbeide bragt i Uorden ; under den<br />
nye Garanti vilde et saadant Dampskibs Tid for Lastning blive betydelig forlænget<br />
<strong>og</strong> <strong>om</strong> end Seilskibe i Mellemtiden have indtaget Last, vilde der være<br />
Tid nok til at gjöre behörige Forberedelser for Dampskibet efter dets Ank<strong>om</strong>st.<br />
Jeg er derfor 'vis paa, at vi ville se en stor Forbedring indtræde i Behandlingen<br />
af Seilskibe.»<br />
Den af Kulmineeierne saaledes paatænkte Forlængelse af Tiden for Lastning<br />
af Dampskibe, der ikke ank<strong>om</strong>me til bestemt Tid, synes imidlertid neppe<br />
at kunne betragtes s<strong>om</strong> et tilstrækkeligt kraftigt Middel til Afhjelpelse af det<br />
nuværende Misforhold.<br />
Under Umuligheden af at opnaa yderligere frivillige Indrömmelser fra Kulmineeierne<br />
maa formentlig Skridt træffes fra andre Hold, hvormed de paapegede<br />
Onder kunne afhjelpes. Det bedste Bodemiddel herimod ligger formentlig<br />
hos Rederne selv. Det virks<strong>om</strong>ste Middel til at hidkalde en Bedring vilde<br />
vistnok være, at Rederierne eller deres Befuldmægtigede under alle Omstwndigheder<br />
<strong>og</strong> til alle Tider fastholdt ikke at antage Certeparti, hvori ikke fandtes<br />
indtagen en Bestemmelse, der nærmere begrændsede Tiden for Lastning.<br />
Ned Udelukkelse af Klausulen »regular colliery turn» maatte, alt efter Omstwndighederne,<br />
Klausulen »regular turn» nærmere bestemmes — f. Ex. not to exceed<br />
8. 10. 12. days — med Fastsætelse af Overliggedagspenge, hvis Overskridelse<br />
indtræder, eller Stipulation maatte træffes <strong>om</strong> at et vist Kvantum skal<br />
leveres pr Dag eller at Fartöiet skal lastes i et vist Antal Dage. Saadanne Klausuler<br />
vilde under almindelige Forhold, naar Havnene ikke ere synderligt optagne,<br />
ikke være saa særdeles vanskelige at opnaa; Nödvendigheden for Collierierne<br />
<strong>og</strong> Afskibere af at sikre sig S<strong>og</strong>ning <strong>og</strong> den gjensidige Rivaliseren mel-
416<br />
lem Havnene vilde lette Gjennemförelsen. Under almindelige Forholde ansees<br />
imidlertid saadanne Klausuler for mindre nödvendige, da i alle Fald Lastningen<br />
foregaar pr<strong>om</strong>pte <strong>og</strong> man insisterer ikke paa at de indtages i Certepartierne.<br />
Heri ligger Feilen. Er det nemlig bleven Vane at bestemte Stipulationer betræffende<br />
Lastningstiden indtages i Kulcertepartier saaledes s<strong>om</strong> de indtages i<br />
næsten alle andre lignende Dokumenter, har, selv under livlige Afskibninger <strong>og</strong><br />
stærk Efterspörgsel, Kulafladerne eller Collieries ondt for at undlade at indgaa<br />
paa dem ; saalmnge det derimod er usædvanligt at indtage dem ville paa sin<br />
Side Rederne finde Vanskelighed ved at faa dem antagne under Forholde s<strong>om</strong><br />
ovennævnte <strong>og</strong> altsaa netop, naar de vilde være af Interesse ; Afladerne ere da<br />
Herrer over Markedet <strong>og</strong> lade sig ikke foreskrive nye <strong>og</strong> uvante Betingelser.<br />
Skal man altsaa kunne sikre sig mod at Seilskibe under visse Forholde<br />
<strong>og</strong> navnlig i Konkurrence med Dampskibe i herværende Kulhavne udsættes for<br />
nævnte ofte hensynslöse Behandling, maa der efter min Formening arbeides hen<br />
mod det Maal at i alle Tilfælde bestemte Stipulationer med Hensyn til Lastningstiden<br />
indföres i Certepartierne. Udförelsen heraf forudsætter d<strong>og</strong> en Samvirken<br />
af Kræfter, der ofte ledes af stridende Interesser; Gjennemförelsen er<br />
derfor ikke let, men det synes at være den eneste Maade, hvorpaa man kan<br />
raade Bod paa et af de mange uheldige Forhold, hvorunder fortiden vor Seilflaade<br />
lider.<br />
I <strong>Aaret</strong>s Löb ere ikke mindre end 15 norske Fartöier totalt forliste paa<br />
de skotske Kyster. Af disse Forlis have tre været forbundne med Tab af<br />
Menneskeliv.<br />
3 af Forlisene ere forefaldne ved Fife Ness, en udspringende Odde ved<br />
det nordlige Indlöb til Firth of Forth. De indtraf i Tykke, der skjulte de<br />
nærliggende Fyre. Paa eller nær Kysten findes intet Taagesignal eller Kyststation,<br />
der tinder saadanne Forhold kan advare Fartöier eller give dem Antydning<br />
<strong>om</strong>, hvor de befinde sig. Konsulatet fandt derfor Opfordring til at<br />
henlede den herværende Fyr-Direktions — the C<strong>om</strong>missioners for the Northern<br />
Lighthouses — Opmærks<strong>om</strong>hed paa disse hyppige Ulykker. I Anledning heraf<br />
har de C<strong>om</strong>missioners i Skrivelse af 13 Februar dette Aar meddelt, at de<br />
efter <strong>om</strong>hyggelig Overveielse af den forelagte Sag har besluttet at oprette et<br />
Taagesignal i Nærheden af North Carr Rock forat afmærke denne Fare for<br />
Seiladsen.<br />
Et Forlis af et norsk Fartöi er i forrige Aar foregaaet paa Fair Island<br />
under Forhold, s<strong>om</strong> synes at antyde, at Oprettelse dersteds af et Fyrtaarn eller<br />
af Taagesignaler er af paatrazngende Nödvendighed. Konsulatet har <strong>og</strong>saa underrettet<br />
the C<strong>om</strong>missioners af Northern Lighthouses <strong>om</strong> dette Forlis <strong>og</strong> er underhaanden"<br />
bleven meddelt, at Spörgsmaalet <strong>om</strong> Oprettelse af 2de Fyrtaarne<br />
paa Öen i n<strong>og</strong>en Tid har været under Behandling.<br />
Konsulatet savner förövrigt nærmere officielle Oplysninger <strong>om</strong> de Omstændigheder,<br />
hvormed de fleste af de indtrufne Forlis have været forbundne. S<strong>om</strong><br />
bekjendt aflægges ingen Söförklaring ved de herværende Konsulater <strong>og</strong> det er<br />
kun leilighedsvis <strong>og</strong> i private Samtaler at enkelte Oplysninger erholdes. En<br />
Skibsförer negtede end<strong>og</strong> at afgive enhver hvilkens<strong>om</strong>helst Oplysning, anförende,<br />
at behörig Forklaring vilde blive aflagt ved Hjemk<strong>om</strong>sten. Det vil indsees, at<br />
det nuværende System lidet egner sig til at fremme <strong>Söfart</strong>ens Interesser. Paa<br />
samme Tid s<strong>om</strong> Kjendskabet til de Omstændigheder <strong>og</strong> Forholde, under hvilke<br />
et Forlis er foregaaet, kan give Anledning til at Foranstaltninger s<strong>om</strong> ovennævnte<br />
træffes til Undgaaen af lignende Söulykker i Fremtiden, vii Offentliggjörelsen<br />
af de afgivne Forklaringer tillige kunne tjene andre Söfarende til Veiledning<br />
under Seilads i vedk<strong>om</strong>mende Strög <strong>og</strong> Forsigtighedsregler saaledes
417<br />
kunne iagttages, hvorpaa Tanken ellers ikke vilde være bleven henledet. At<br />
andre vægtige Grunde ligeledes tale for Nödvendigheden af Aflæggelse <strong>og</strong><br />
Offentliggjörelse af Söforklaringer, naar Forlis er indtruffen, behöver formentlig<br />
hersteds ingen nærmere Paapegen.<br />
Folgende Antal svenske <strong>og</strong> norske skibbrudne <strong>og</strong> nödlidende samt syge<br />
Sönmnd have erholdt Understöttelse af Konsulatet med folgende Belöb:<br />
Antal. Belöb.<br />
Svenske 3. 3. 9 sh. 4 d.<br />
Norske 123. » 362. 7 D 8 »<br />
Syge Sömænd blive hersteds gratis forpleiede i the Royal Infirmary of Edinburgh,<br />
hvis nye, storartede Bygninger i forrige Aar . bleve tagne i Brug, <strong>og</strong><br />
hvis betydelige Udgifter (.k, 500 <strong>om</strong> Ugen) udelukkende bestrides ved private<br />
Bidrag..<br />
I afvigte Aar blev i Leith fölgende Antal Sönnend :<br />
Afmönstret. Paamönstret. Römte.<br />
Svenske Fartöier 9. 6. 5.<br />
Norske 127. 96. 14.<br />
Gjennem Konsulatet blev i forrige Aar fölgende Hyrebelöb hjemsendte:<br />
Af svenske Sömænd R, 26.<br />
norske D 73. 11 sh.<br />
I frivillige Bidrag til Sömandsmissionen indk<strong>om</strong> der paa Konsulatet L 17<br />
11 sh. 5 d. <strong>og</strong> paa Vicekonsulaterne L 4. 16 sh. 1 d.<br />
Der ank<strong>om</strong> i <strong>Aaret</strong>s Löb 3,766 Stykker Breve addresserede til svenske <strong>og</strong><br />
norske Sömmnd ; af disse vare 335 Breve ufrankerede, de fleste af disse bestemte<br />
for svenske Sömænd, 355 Breve bleve efter i 3 Maaneder at være<br />
blevne opbevarede paa Konsulatet tilbagelevererede till Postvæsenet s<strong>om</strong> Folge<br />
af Adressaternes Ikke-Tilstedeværen.<br />
Fra Konsulatet er i. <strong>Aaret</strong>s Löb fölgende Antal Skrivelser blevet expederet<br />
:<br />
a) Til K<strong>om</strong>merc-Kollegiet 21.<br />
b) » Indre Departementet ...... ...... 105.<br />
Vicekonsulerne 649.<br />
d) » Andre Myndigheder <strong>og</strong> Private ___ ___ 301.<br />
Stkr. 1,076.<br />
Antallet af de indgaaende Skrivelser udgjorde 881.<br />
<strong>Handel</strong>. Forud for <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> var i Storbritannien gaaet et længere<br />
Tidsrum af Tryk i alle Omsætninger, hidkaldt af de forskjelligste Omstændigheder<br />
<strong>og</strong> ikke mindst af flere paa hinanden fölgende daarlige Aaringer. Til<br />
disse Omstændigheder sluttede sig i de sidste Maaneder af 1878 for Skotlands<br />
Vedk<strong>om</strong>mende en k<strong>om</strong>merciel Katastrophe, — City of Glasgows Banks Fallit -der<br />
saavel paa Grund af Tabenes enorme Störrelse s<strong>om</strong> paa Grund af de Forholde,<br />
der havde fremkaldt Ulykken, rystede alle <strong>Handel</strong>ens Grene paa det<br />
föleligste. <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> aabnedes derfor under lidet gunstige Auspicier. Til ringe<br />
Omsætninger, lave Priser, lave Arbeidspenge, Indskrænkning eller Standsning af<br />
forskjellige Virks<strong>om</strong>hedsgrene sluttede sig almindelig Mistillid <strong>og</strong> Frygt for Fremtiden.<br />
Paa samme Tid s<strong>om</strong> Omsætningerne foregik med Besværlighed <strong>og</strong> under<br />
uheldige Forhold, paa samme Tid sögte Enhver at indskrænke sig til det mindst<br />
mulige. Dette Tryk syntes ikke at lettes i <strong>Aaret</strong>s Löb. Tvertimod tilt<strong>og</strong> det<br />
i Intensitet altefters<strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren skred frem <strong>og</strong> efterat en sen <strong>og</strong> yderst ringe
418<br />
Indhöstning, der næsten kan betegnes s<strong>om</strong> en Mishöst, havde sluttet sig til de<br />
forudgaaende uheldige Aaringer.<br />
I September indtraadte imidlertid et Omslag til det Bedre. Dette Omslag<br />
k<strong>om</strong> fra de forenede Stater. Den derværende Höst viste sig usædvanlig rig<br />
<strong>og</strong> medförte for Storbritannien en dobbelt Fordel. Den satte herværende Konsumenter<br />
istand til at supplere til forholdsvis lave Priser den Mangel paa Födeemner,<br />
s<strong>om</strong> Storbritanniens egen daarlige Höst havde fremkaldt, <strong>og</strong> hindrede<br />
derved den Stigning i Priserne, s<strong>om</strong> ellers vilde have end yderligere föröget de<br />
lavere Klassers Nod. Paa samme Tid gav Storbritanniens betydelige Indkjöb<br />
en yderligere Impuls til de forbedrede Forhold, der begyndte at gjöre sig gjeldende<br />
i de forenede Stater, <strong>og</strong> de fremkaldte der en Virks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> snart<br />
lod sig <strong>og</strong>saa hersteds föle. Dette viste sig navnlig i Jernindustrierne. I Juli<br />
var Prisen paa Jern i Staterne lavere end den hvortil engelsk Jern, betynget<br />
med en dryg Indförselstold, kunde leveres. Men henimod denne Tid bragtes<br />
paa Bane de forskjelligste Planer til Omformen af det amerikanske Jernbanesystem.<br />
Dette medförte betydelige Bestillinger af Jernbanemateriel, <strong>og</strong> Efterspörgselen<br />
efter Staal-Skinner etc. oversteg snart de amerikanske Jern <strong>og</strong> Staalværkers<br />
Produktionsevne. Fölgelig stege Priserne i stadig voxende Proportioner,<br />
saaledes at det snart viste sig fordelagtigere at gjöre Indkjöb i Storbritannien,<br />
<strong>og</strong> Bestillinger i stor Maalestok indlöb <strong>og</strong>saa hertil. Ved den förste Placeren af<br />
disse Ordres gav sig en vild Spillelyst tilkjende i det skotske Marked, navnlig<br />
hvad Rujern angaar, <strong>og</strong> Priserne bragtes hurtigen op til en urimelig Höide.<br />
Denne Spekulationsfeber forsvandt d<strong>og</strong> snart <strong>og</strong> gav Plads for jævnere <strong>og</strong> derfor<br />
mere tilfredsstillende Forretninger til Priser, der stode i gunstig Modsætning<br />
til dem, s<strong>om</strong> betaltes ved <strong>Aaret</strong>s Begyndelse.<br />
Heller ikke var det blot i Jernindustrierne at dette Omslag gav sig tilkjende.<br />
De amerikanske Indkjöb af næsten alle de væsentligste britiske Produkter<br />
tilt<strong>og</strong> paa en fremtrædende Maade, <strong>og</strong> Folgen heraf viste sig snart i<br />
större Tillidsfuldhed i de fleste Forretningsgrene <strong>og</strong> i en eraf folgende föröget<br />
Produktion. Fabrikanter, s<strong>om</strong> havde ladet sine Beholdninger af Raamatenaher<br />
synke til en Ubetydelighed, lod det nu være sig magtpaaliggende at fylde<br />
dem, for at sikkre sig imod en fremtidig Stigning af Priserne, <strong>og</strong> tillige for at<br />
være beredte paa en föröget Efterspörgsel efter sine Artikler.<br />
Denne tiltagende indenlandske Kjöbelyst indvirkede atter igjen paa alle<br />
Industrigrene, hvormed Skotland specielt beskjæftiger sig.<br />
B<strong>om</strong>ulds-Spinderierne <strong>og</strong> Væverierne, der hovedsagelig ere koncentrerede i<br />
det vestlige Skotland, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> havde lidt under et stærkt Tryk i den tidligere<br />
Del af <strong>Aaret</strong>, fik en ny Impuls, der d<strong>og</strong> var af mindre Betydning for Væveriernes<br />
Vedk<strong>om</strong>mende. I Uld-Industrien havde Stagnationen i Löbet af <strong>1879</strong><br />
været end större end det forudgaaende Aar. Den Forögelse i Priserne, s<strong>om</strong>.<br />
fandt Sted i <strong>Aaret</strong>s sidste 3 Maaneder, af 30 til 40 % for de ringere Kvaliteter<br />
Uld <strong>og</strong> af 15 til 20 %, for de finere, hævede <strong>og</strong>saa Priserne for den<br />
forarbeidede Artikel.<br />
I Linned <strong>og</strong> Jute-Industrien indtraadte der en ikke uvæsentlig Bedring<br />
til Fordel for Fabrikanterne.<br />
Særligen viste Omslaget sig af Betydning for Skibsbyggeriet i Clyde. Den<br />
Tonnage, der bragtes paa Vandet i <strong>1879</strong>, var vistnok ringere end det forudgaaende<br />
Aar, men i de sidste Maaneder indlöb der saamange Bestillinger, at<br />
næsten al disponibel Plads i de forskjellige Værfter blev optagen.<br />
Den Hurtighed, hvormed Likvidationen af City of Glasgow Bank foregik,<br />
bidr<strong>og</strong> <strong>og</strong>saa Sit til Gjenoprettelse af Tilliden. Udskiftningsmændene ansattes
419<br />
clou 22 October 1878; den 30 Decbr <strong>1879</strong> forelagdes der i et Möde af Aktiehavere<br />
et fuldstændigt Opgjör. Den optagne Status havde udvist Forpligtelser<br />
til et Belöb af 12 1/2 Millioner Pounds Sterling <strong>og</strong> en Deficit af 6 Millioner<br />
Pounds. Opgjöret viste, at de fleste Fowrpligtelser vare blevne eller i Löbet<br />
af n<strong>og</strong>le Maaneder vilde blive betalte fuldt ud, men uden Renter. Dette<br />
Resultat blev kun naaet ved ruinerende Opoffrelser fra Akteeiernes Side. Hver<br />
Aktie paa R, 100 havde at tilskyde t. 2,750. Af de 1819 Individer, der<br />
eiede Aktier, vare blot 112 istand til fuldstændigen at dække de Krav, der saaledes<br />
stilledes paa dem ; de övrige 1707 maatte opgive alt, hvad de eiede <strong>og</strong><br />
bleve endnu Bankens Skyldnere. De Ulykker, s<strong>om</strong> denne Fallit bragte med<br />
sig, strakte sig til de videste Kredse <strong>og</strong> vil stadigen staa s<strong>om</strong> en af de mör-<br />
.keste Pletter i Skotlands k<strong>om</strong>mercielle Historie.<br />
De Artikler, der danne Gjenstand for de forenede Rigers Omsætninger<br />
med Skotland, fulgte alle i större eller mindre Grad de Bevægelser, s<strong>om</strong> efter<br />
Ovenstaaende gjorde sig gjældende paa Markedet i sin Helhed.<br />
Trælast. S<strong>om</strong> ovenfor leilighedsvis antydet udföres fra de forenede Riger<br />
til Skotland hovedsagelig Planker (fra Sverige) Battens (fra Sverige <strong>og</strong><br />
Norge) <strong>og</strong> Pitprops (fra Norge), hvortil k<strong>om</strong>me mindre Kvanta Stav <strong>og</strong> Latwood.<br />
Vor Export til Skotland af Bjælker, der tidligere var af Betydning, er derimod<br />
nu delvis ophört <strong>og</strong> Export af hövlede Bord, der spiller en saa vigtig<br />
Rolle i vore Forbindelser med England <strong>og</strong> Irland, foregaar i yderst ringe Maalestok,<br />
eller rettere, næsten aldeles ikke til Skotland.<br />
Det Tryk, der i <strong>Aaret</strong>s förste Del hvilede over alle Forretninger, gjorde<br />
.sig særlig gjældende i Trælastmarkedet. Den Mistillid, der raadede, <strong>og</strong> de<br />
Ulykker, den forlængede Depression <strong>og</strong> navnlig City of Glasgows Banks Fald<br />
foranledigede, svækkede al Kjöbe- <strong>og</strong> Spekulationslyst <strong>og</strong> nödte Enhver til at<br />
indskrænke sig i de forskjelligste Retninger. Nye Byggeforetagender sattes ikke<br />
i Gang, selv allerede paabegyndte standsedes delvis, <strong>og</strong> i de större Byer,<br />
faldt Værdierne af Bygninger indtil 20 %. Efterspörgselen efter Trælast kunde<br />
under disse Omstændigheder ikke blive andet end yderst mat; vistnok havde<br />
<strong>Aaret</strong> 1878 n<strong>og</strong>et indskrænket de tidligere store Beholdnibger, men hvad<br />
.der endnu forefandtes var ikke aldeles ubetydeligt, <strong>og</strong> Tilförselen, <strong>om</strong> den end<br />
foregik i mindre Maalestok end vanligt, oversteg til flere Tider Behovet. Priserne<br />
holdt sig derfor i længere Tid af <strong>Aaret</strong> lavere end man i Aartier kan<br />
erindre <strong>og</strong> kunne neppe antages at have givet Afskiberne n<strong>og</strong>ets<strong>om</strong>helst Udbytte.<br />
I Januar betaltes saaledes for 2den Kvalitet norske Battens 6 1/2" X 2 1/2" fra<br />
de bedste Havne ct 5. 10 sb. cif. pr. Stud., for 3die Kvalitet Whitewood Bat-.<br />
tens fra Sundswall <strong>og</strong> Hernösands Distrikter 5 pr Ptbr. Stnd., 3die Kvalitet<br />
Redwood Battens fra L 5. 10 ah. til L 6 pr. Ptbrg. Stndr. I S<strong>om</strong>merens<br />
Löb forbedredes vistnok disse Priser n<strong>og</strong>et i enkelte Havne, navnlig i<br />
Grangemouth <strong>og</strong> Leith, hvor de i Juni noteredes 10 sh. pr Stndr. höiere end<br />
i Januar, men Omsætningerne vedbleve at være matte <strong>og</strong> utilfredstillende <strong>og</strong><br />
Udsigterne ansaaes for at være lidet lovende.<br />
Det Omslag, s<strong>om</strong> i Septbr. indtraadte i andre Retninger, undlod imidlertid<br />
ikke at have en mærkbar Indflydelse paa det skotske Trælastmarked.<br />
Den Virks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> udviklede sig i de forskjellige Næringsgrene, fornö:<br />
digede snart en yderligere Anvendelse af Trælast, <strong>og</strong> Efterspörgselen efter denne<br />
Artikel — det maatte være i Form af Battens <strong>og</strong> Planker eller af Pitprops<br />
— steg jevnt <strong>og</strong> raskt. Med Efterspörgselen gik Priserne i Folge <strong>og</strong> ved<br />
<strong>Aaret</strong>s Udgang stode de for Planker <strong>og</strong> Battens betalte 20%, —25% over de.<br />
i Januar noterede. For 2den Kvalitet norske Battens betaltes saaledes X, 7.
420<br />
5 sh. — L 7. 15 sh. pr Stndr., for 3die Kvalitet Sundsvall Hernösand Whitewood<br />
Battens R., 6. 10 sh. til L 7, for Redwood Battens L 7 — L 7.<br />
10 sh. Selv disse Priser ere imidlertid i indeværende Aar blevne n<strong>og</strong>et overskredne,<br />
<strong>og</strong> under n<strong>og</strong>en Tid syntes det s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Spekulationen vilde drive dem<br />
op til samme Höide s<strong>om</strong> for n<strong>og</strong>le Aar tilbage. En Reaktion indtraadte d<strong>og</strong><br />
snart, <strong>og</strong> fortiden gjör sig mindre Kjöbelyst gjældende i Markedet for Planker<br />
<strong>og</strong> Battens.<br />
Importen af Pitprops til Havne i Firth of Forth <strong>og</strong> navnlig til Boness,<br />
Alba, Charlestown <strong>og</strong> Granton er særdeles betydelig. Der mangler officielle<br />
Opgaver over det i <strong>1879</strong> importerede Kvantum, men n<strong>og</strong>en Ide <strong>om</strong> dets Störrelse<br />
kan dannes, naar hensees til, at der • afgik fra Norge alene til Boness 155<br />
Fartöier paa 19,480 Tons ladede med denne Artikel. Det er Störstedelen ,<br />
smaa Sejlskibe, der ere beskjæftigede i Transporten af samme <strong>og</strong> s<strong>om</strong> atter vende<br />
hjem eller afgaa til en östersöisk Havn med Kul. Sjelden laste Dampskibe<br />
Pitprops, men under gæregne Forholde saaledes s<strong>om</strong> under vedholdende<br />
vestlige Vinde eller under en pludselig opstaaet Efterspörgsel kaste d<strong>og</strong> <strong>og</strong>saa<br />
Dampskibe sig ind i denne Transport, liges<strong>om</strong> enkelte Kvanta ank<strong>om</strong>ne med<br />
svenske Dampskibe til Granton.<br />
Det er hovedsagelig fra Havne i det sydlige Norge, at Pitprops exporteres<br />
hertil, fra Sverige k<strong>om</strong>mer nu neppe 10 %, <strong>og</strong> disse hovedsagelig fra Falkenberg,<br />
Göteborg <strong>og</strong> Uddevalla samt tidligere tra Osearshamn <strong>og</strong> Mönsterås.<br />
Ved herværende Omsætninger i Pitprops tages altid Hensyn enten:<br />
1) til lange Længder 3 T<strong>om</strong>s 10 h 11-11 h 12 Fods<br />
4 » 9 h 10<br />
5 » 8 4 9<br />
eller 2) skaaren Props i Længder op til 6 Fod <strong>og</strong> af alle Diametre fra<br />
2 1/2-6 T<strong>om</strong>mer.<br />
Af begge Slags var der ved Begyndelen af <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> smaa Beholdninger<br />
i Firth of Forth.<br />
De Forhaabninger <strong>om</strong> hbiere Priser, s<strong>om</strong> med Stötte heraf næredes af<br />
Exportörer, realiseredes d<strong>og</strong> ikke, tvertimod sank Priserne i S<strong>om</strong>merens Löb<br />
dels i Sympathi med de övrige Trælastpriser, dels s<strong>om</strong> Fölge af hyppige Stri<br />
ker i Kulminerne, der indskrænkede Forbruget. Beholdningerne vare d<strong>og</strong><br />
gjennem hele <strong>Aaret</strong> ringe, <strong>og</strong> da det i September indtraadte Omslag i Forretningsforholdene<br />
medförte en livlig Efterspörgsel efter Pitprops, steg derfor<br />
<strong>og</strong>saa Priserne hurtigen <strong>og</strong> holdt sig forholdsvis höie til <strong>Aaret</strong>s Udgang.<br />
Nedenstaaende Tabel angiver nærmere disse Fluktuationer:<br />
Januar—April Mai—August Septbr.—Deebr.<br />
Kort Props pr 100 löbende Fod:<br />
2 sh. 3 d. 2 sh. 2 sh. 6 d.-2 sh. 9 d.<br />
3,,<br />
3 » 2 » 6 d.-2 sh. 9 d. 4 » —4 D 3»<br />
31/2". ------- - 4 » 3 » 6 D —3 D 9 »4 » 9 » -5 » —»<br />
4 & ------5 » 4» 6 » 5 » 9 D — 6<br />
4 & 5 1/2"______ 6 »5 » 6 7 » » —7 » 6»<br />
6" ..8 »7 » » 9 » — » --10 » »<br />
Lange Props pr 100 löbende Fod:<br />
3" 11 h 12 Fod 4 sh. 3 sh. 6 d.--3 sh. 9 d. 5 sh. 9 d.<br />
4" 8h 9 » 5 » 4 D 6 » 6 » 6 »<br />
5" 7 h 8 D 6 D 5 » 6 » 7 » 6 D
421<br />
De höie Priser, hvormed <strong>Aaret</strong> gik ud, fremkaldte en livlig Export fra<br />
de aabne Havne i Norge ; denne Export ant<strong>og</strong> d<strong>og</strong> snart for store Dimensioner<br />
<strong>og</strong> trykkede Priserne paa en fölelig Maade; fortiden (April Md) er derfor atter<br />
indtraadt en Tilbagegang, s<strong>om</strong> d<strong>og</strong> formentlig neppe bliver af længere Varighed,<br />
med mindre vore Udskibere uden Hensyn til Markedets Absorptionsevne<br />
bringe for store Kvanta til Forsælgning.<br />
Smör. Den Artikel, der næst efter Trælast maaske staar överst i Betydning<br />
af Sveriges Export til Skotland, er Smör; da imidlertid denne Vare forsendes<br />
hertil fortrinsvis over Danmark, er det vanskeligt at opgive Störrelsen<br />
af de Kvanta, der oprindelig k<strong>om</strong>me fra Sverige. Til Leith alene var Importen<br />
fra Sverige <strong>og</strong> Danmark <strong>om</strong>tr. 80,000 Fad, repræsenterende en Værdi af<br />
1. 400,000.<br />
Skotland forsynes med Smör tillige fra Holland <strong>og</strong> Tyskland, hvorhos de<br />
forenene Stater <strong>og</strong> Canada begynde at spille en vigtig Rolle i denne Forretning.<br />
Vistnok skibes sjeldnere derfra det finere Slags Flöde- <strong>og</strong> Meierismör, der betinger<br />
altfor höie Priser, men til Gjengjæld forsendes saameget större Kvanta<br />
af simplere ægte Meierismör samt af det saakaldte laddle packed Smör, der<br />
sælges i Konkurrauce med 2den Kvalitet svensk <strong>og</strong> dansk Smör.<br />
Derhos er nu paa herværende Markeder bleven almindeligen introduceret<br />
13utterine <strong>og</strong> Ole<strong>om</strong>argarine, der k<strong>om</strong>me saavel fra de forenede Stater s<strong>om</strong> fra<br />
Holland, Frankrige <strong>og</strong> Australien. Det tjener s<strong>om</strong> er billig <strong>og</strong> sund Artikel<br />
istedetfor de ringere Kvaliteter Smir <strong>og</strong> anses overalt i Husholdninger for bedre<br />
end ægte Smör af simplere Slags. Dette Produkt sælges nu til 84 sh.<br />
96 sh. pr cwt. leveret her.<br />
I Smörforretningen har de samme Fluktuationer gjort sig gjældende s<strong>om</strong><br />
i andre Grene; fra 136 sh. i Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> for fineste svenske Herregaardssmör<br />
steg Prisen s<strong>om</strong> Folge af ringe Forsyning til 148 ah. i Begyndelsen<br />
af Marts, men fra Skibsfartens Aabning af sank den atter, saaledes at<br />
fineste Greessmör i Slutningen af Juni solgtes til 102 sh., den laveste Notering,<br />
s<strong>om</strong> kan erindres for Aar tilbage. Med September k<strong>om</strong> Omslaget, <strong>og</strong> Bedrin<br />
gen vedvarede ligetil <strong>Aaret</strong>s Udgang, da fineste Herregaards Smör holdtes i<br />
156 sh. pr cwt. Middelprisen har desuagtet været den laveste i de förlobne<br />
10 Aar, saaledes s<strong>om</strong> fremgaar af folgende Oversigt over Middelpriserne for<br />
dansk Herregaardssmör:<br />
1870. 1871. 1872. 1873. 1874.<br />
130 sh. 3 d. 133 sh. 11 d. 128 sh. 9 d. 134 sh. 10 d. 148 sh. 10 d.<br />
1875. 1876. 1877. 1878. <strong>1879</strong>.<br />
145 sh. 10 d. 155 sh. 6 d. 146 sh. 5 d. 138 sh. 1 d. 125 sh. 3 cl.<br />
Amerikansk Smör er i indeværende Air bleven importeret i forholdsvis<br />
ringe Kvanta, <strong>og</strong> der forudsees saaledes en livlig Efterspörgsel efter svensk <strong>og</strong><br />
dansk Smör.<br />
Havre. Fra Sverige indföres endel Havre til Skotland især over Leith<br />
<strong>og</strong> Granton. Denne Import var d<strong>og</strong> i afvigte Aar af mindre Betydning end<br />
sædvanligt. Saaledes indförtes i <strong>1879</strong> til Leith kun 11,374 qv. mod 45,742<br />
qv. i 1878 <strong>og</strong> til Granton blot 394 qv. Prisen var lav ved Udgangen af<br />
1878, <strong>og</strong> oversteg ikke i Gjennemsnit 20 sh. 7 d. pr qvarter. Fra denne<br />
Tid af <strong>og</strong> indtil September gik den op til 26 sh. 7 d. pr qv., men da Markedet<br />
begyndte at forsynes med den nye Indhöstning, begyndte Prisen atter at<br />
dale, indtil den i Slutningen af Novembr stod i 20 sh. 6 cl., medens <strong>Aaret</strong><br />
afsluttedes med 20 sh. 10 cl. pr. qv.
422<br />
Foruden nævnte Artikler er i <strong>1879</strong> indfört fra Sverige endel Bark, t<strong>om</strong>me<br />
Flasker, Træmasse, Tændstikker, Bönner <strong>og</strong> Ag, men denne Indförsel, over<br />
hvilken nærmere statistiske Opgaver endnu savnes, bar ikke været af væsentlig<br />
Betydning, <strong>og</strong> nærmere Indgaaen paa sammes Enkeltheder vil saaledes maaske<br />
ansees for at være af mindre Interesse.<br />
Af Exportartikler til Sverige <strong>og</strong> Norge spiller s<strong>om</strong> hyppigen nævnt Kul<br />
den væsentligste Rolle. Næsten alle svenske <strong>og</strong> norske Fartöier, bestemte for<br />
de forenede Riger, afgaa med denne Artikel, da den samlede Tonnage i <strong>1879</strong><br />
var <strong>om</strong>trent 125,000 Reg.-Tons, er altsaa <strong>om</strong>trent 187,000 Tons Kul förte fra<br />
Skotland til Sverige <strong>og</strong> Norge i de forenede Rigers Fartöier. Hertil k<strong>om</strong>me<br />
de Kvanta, der ere importerede i udenlandske Fartöier, der ikke skulle være<br />
af ringe Betydning.<br />
Det var især fra det östlige Skotland <strong>og</strong> navnlig fra .Kulminerne i Fife,<br />
at i <strong>1879</strong> denne Forsyning foregik. Det vestlige Skotland delt<strong>og</strong> heri langt<br />
mindre end sædvanligt s<strong>om</strong> Folge af vedvarende Strikes, der især i den sidste<br />
Halvpart af <strong>Aaret</strong> vanskeliggjorde eller standsede Arbeidet i Minerne i Lanarkshire<br />
<strong>og</strong> nærliggende Distrikter.<br />
De i Sverige <strong>og</strong> Norge mest anvendte Kvaliteter skotske Kul ere fra<br />
Burntisland : Elgin Wallsend, Halbeath, Muircookhill, Cowdenbeath, Lochgeley<br />
<strong>og</strong> Townhill <strong>og</strong> fra Charlestown: Elgin Wellwood, Townhill <strong>og</strong> Cowdenbeath.<br />
I alle Udskibningshavne stode Priserne lavt under den förste Halvdel af<br />
<strong>Aaret</strong>; de noteredes i Burntisland 5 sh. 9 d. frit <strong>om</strong>bord <strong>og</strong> i Charlestown 5<br />
sh. 7 d. pr Ton med stigende Priser for bedre Kvaliteter; i Glasgow 6 sh.<br />
for Main Steam, 7 sh. for Splint & Ell <strong>og</strong> 8 sh. 6 d. for Navigation Steam<br />
Coals.<br />
De holdt sig paa dette Standpunkt indtil Efterspörgselen efter Jern <strong>og</strong>saa<br />
havde föröget S<strong>og</strong>ningen efter Kul; fra denne Tid af <strong>og</strong> indtil Slutningen af<br />
<strong>Aaret</strong> steg Priserne 2 sh. til 2 sh. 6 d. höiere end de vare noterede ved<br />
<strong>Aaret</strong>s Begyndelse, <strong>og</strong> selv til disse Priser var det vanskeligt at faa Varen leveret<br />
uden Ophold <strong>og</strong> Tidsspilde. Til disse Forhold bidr<strong>og</strong> ikke alene den almene<br />
Bedring, der var indtraadt i Forretningerne, men tillige de Lönstillmg,<br />
der maatte ydes Arbeiderne <strong>og</strong> de hyppige Strikes, der delvis fremtvang disse<br />
Tillæg. I Lanarkshire betaltes saaledes en Minarbeider under förste Halvdel<br />
af <strong>Aaret</strong> 3 sh. 3 d. til 3 sh. 6 d. <strong>om</strong> Dagen, i Septbr. 4 sh. 3 d., i Oktobr.<br />
5 sb. <strong>og</strong> i Novembr. 6 sh. 6 d. <strong>om</strong> Dagen ; en Reduktion foret<strong>og</strong>es derpaa först<br />
til 5 sh. 9 d. <strong>og</strong> senere til 5 sh., men denne Reduktion fremkaldte en Strike<br />
af betydelig Omfang <strong>og</strong> Varighed.<br />
De i de sidste Maaneder synkende Jernpriser har ikke undladt at have<br />
en vægtig deprimerende Indflydelse paa Kulpriserne, der ere blevue yderligere<br />
trykkede ved Skibningssaisonens Ophor, en mild Vinter, en livlig Konkurrance<br />
fra Nord-Englands Kuldistrikter <strong>og</strong> ikke ubetydelige Kulbeholdninger paa Kontinentet.<br />
Hvad Fife Kul angaar er nu tillige Lanarkshire indtraadt i Konkurranee,<br />
efter at den der stedfundne Strike er ophört.<br />
Yderligere Reduktion i Priserne er d<strong>og</strong> neppe antagelig, da den maatte<br />
medföre en Reduktion af Arbeiderens Lönning, <strong>og</strong> da Försög herpaa uden<br />
Tvivl vilde fremkalde fornyede Striker.<br />
fern. Over Fluktuationerne i Jernpriserne i liarets Lob giver folgende<br />
Tabel over de gjennemsnitlige Noteringer for Rujern en Oversigt:
423<br />
<strong>1879</strong>.<br />
Januar. Febr. Marts. April.<br />
42 sh. 8 d. 43 sh. 1 cl. 43 sh. 9 . cl. 43 sh. 2 d.<br />
Mai. Juni. Juli.Aug.<br />
42 sh. 9 d. 41 sh. 6 d. 40 sh. 6 14 cl. 42 sh. 6 1/2 d.<br />
Sept. Oktbr. Novbr. Decbr.<br />
50 sh. 1 d. 57 sh 10 d. 56 sh. 1 d. 61 sh. 6 cl.<br />
1880.<br />
Januar. Febr. Marts.<br />
70 sh. 1 cl. 67 sh. 7 1/2 d. 58 sh. 11 cl.<br />
Allerede af ovenstaaende Fremstilling af <strong>Handel</strong>ens Gang inden de Grene,<br />
hvormed Omsætningerne mellem Skotland <strong>og</strong> de forenede Riger hovedsagelig<br />
bevæge sig, fremgaar at <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> er af særlig Interesse s<strong>om</strong> dannende en<br />
Afslutning paa det k<strong>om</strong>mercielle Tryk, der i aarevis havde hvilet paa Forretningerne.<br />
Og i denne Henseende er lige interessant at betragte Hurtigheden<br />
i det indtraadte Omslag <strong>og</strong> Omfanget af dets Virks<strong>om</strong>hed. Men netop disse<br />
Omstændigheder synes at love en Fortsættelse af den hidkaldte Bedring. Hurtigheden<br />
i Omslaet beviser hvormeget tidligere Beholdninger vare reducerede<br />
<strong>og</strong> hvor vel Terrginet var forberedt for en Bedring. Reaktionens Udstrækning<br />
til alle <strong>Handel</strong>ens Grene har givet Produktionen et Stöd i alle Retninger, der,<br />
engang i Virks<strong>om</strong> ed, vil styrkes ved stadig gjensidig Paavirkning.<br />
Meget vægtige Omstændigheder ville derfor nu fornödiges for atter at<br />
svække Virkningerne af dette Stöd, <strong>og</strong> hvorlidet man end kan være forud sikret<br />
mod Indtrwdelsn af saadanne Omstændigheder, <strong>og</strong> <strong>om</strong>endskjönt der allerede<br />
er indtraadt Forholde der have skuffet gjorte Forhaabninger, tör man d<strong>og</strong> med en<br />
Tillidsfuldhed, hvortil man paa længe ikke har været vant, se den nærmeste<br />
Fremtid imöde.<br />
En vigtig Gren af vor Virks<strong>om</strong>hed synes imidlertid at befinde sig under<br />
Forhold, der selv i gunstige Perioder antages neppe at ville kunne give Rum<br />
for Tillidsfuldhed.<br />
I de sidste Aar er en fuldstændig Forandring indtraadt i Transportmaaden<br />
tile's ; Seielskibe ere mere <strong>og</strong> mere blevne fortrængte af Dampskibe ikke<br />
alene i de fleste transatlantiske Router, men <strong>og</strong>saa i den europæiske Trafik <strong>og</strong><br />
i Transport af Varer, s<strong>om</strong> tidligere ant<strong>og</strong>es stadigen at ville blive förte af<br />
Seilskibe. Storbritannien er gaaet i Spidsen for denne Revolution, der navnlig<br />
i det sidste Decennium dersteds har antaget storartede Dimensioner. Storbritanienns<br />
Danapskibsflaade var i 1870 1,111,375 Tons, i <strong>1879</strong> 2,508,112 Tons;<br />
altsaa i 9 Aar en Förögelse af 125 %.<br />
Dens Seilftaade, s<strong>om</strong> i 1870 var 4,506,318 Tons, var i <strong>1879</strong> derimod<br />
kun 4,013,187 Tons, eller ikke uanseeligt formindsket.<br />
Paa samme Tid, s<strong>om</strong> Storbritannien altsaa i et Decenium byggede en Dampskibstonnage,<br />
der i <strong>og</strong> for sig ved sin 4 dobbelte större Effektivitet kan sættes<br />
ved Siden af dens samlede enorme Seiltonnage, fortrænger den saavel fra andre<br />
Router s<strong>om</strong> fra sine egne Kyster mere <strong>og</strong> mere fremmede Fartöier.<br />
Siden 1876 har den norske Tonnage i Fart paa Storbritannien stadigen<br />
gaaet ned (med næsten 500,000 Tons for Ind <strong>og</strong> Lictaaende), medens den bri-
424<br />
tiske er steget med <strong>om</strong>trent 4 Mill. Tons. Og saaledes de fleste andre Nationer.<br />
Men med de Forbedringer, s<strong>om</strong> stadigen indföres i Dampskibsseiladsen<br />
.med de Besparelser af Kul, Mandskab <strong>og</strong> andre Udgifter, der tilveiebringes<br />
med de Lettelser i Losning <strong>og</strong> Ladning, s<strong>om</strong> opnaaes, med de nye Router,<br />
næsten ene skikkede for Dampskibe, der aabnes, med det forbedrede Bygningsmateriel,<br />
s<strong>om</strong> benyttes, <strong>og</strong> med den större Sikkerhed <strong>og</strong> Varighed, s<strong>om</strong> deraf er<br />
en Folge, med den Hurtighed, hvormed et Dampskib af den störste Tonnage<br />
kan bygges, med disse <strong>og</strong> mange andre Forhold for Oie kan det neppe betvivles,<br />
at den iværksatte Omformen stadigen <strong>og</strong> maaske i end större Proportion•<br />
vil gaa for sig, <strong>og</strong> at den Overvægt, Dampskibe allerede nu har naaet, snart<br />
vil blive aldeles overvældende. Vor Seilflaades Stilling er derfor lidet opmuntrende,<br />
saameget mindre s<strong>om</strong> man, hvis. gunstige Fragtperioder dertil maatte<br />
opfordre, nu er istand til i Löbet af n<strong>og</strong>le Maaneder at sætte en betydelig<br />
Dampskibstonnage paa Vandet i Konkurrence med hvilkens<strong>om</strong>helst Seiltonnage.<br />
Vore Redere synes derfor at have al Opfordring til nöie at folge de Forandringer,<br />
s<strong>om</strong> de nyere Tider have medfört <strong>og</strong> at adoptere dem i den Udstrækning,<br />
hvortil Omstændighederne matte opfordre.<br />
Honolulu den 29 mars 1880.<br />
Hawai.<br />
W. Christophersen.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes itrendena.)<br />
Ingen direkt handel har under Al. <strong>1879</strong> egt rum Indian de Förenade rikeim<br />
och de Hawajiska öarne, och ej heller hafva några svenska eller norska<br />
fartyg under .Aret besökt hamnar m<strong>om</strong> distriktet.<br />
Under inflytande af handelstraktaten med Nordamerikas förenta stater<br />
har produktionen af socker, s<strong>om</strong> dr vår förngmsta stapelartikel, tillväxt under<br />
Ar <strong>1879</strong>. Utförseln utgjorde 49,020,972 pounds mot 38,431,458 pounds år<br />
1878, en tillvaxt . af 27,5%.<br />
Värdet af hela exporten var 3,781,717 doll. mot 3,333,979 doll. Ar 1878,<br />
en tillväxt af 13,43% .<br />
Införseln uppgick till 3,742,978 doll. mot 3,046,369 doll. ar 1878, en<br />
tillväxt af 22,84%.<br />
Till samtliga hamnar m<strong>om</strong> distriktet ank<strong>om</strong>mo under år <strong>1879</strong> 251 handelsfartyg<br />
<strong>om</strong> 151,576 tons mot 232 fartyg <strong>om</strong> 163,640 tons år 1878 samt<br />
25 hvalfångare <strong>om</strong> 8,195 tons Ar <strong>1879</strong> mot 27 <strong>om</strong> 8,239 Ar • 1878.<br />
J.. C. Glade.
Königsberg den 19 Mai 1880.<br />
425<br />
Det tydske Rige.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart i <strong>1879</strong> paa Konsulatdistriktet sees af<br />
,den Oversigt, der er indfört Side 54.<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa dette Konsulatdistrikt var i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong><br />
betydelig mindre end i det foregaaende Aar; hele Differencen falder paa Königsberg<br />
idet Drægtigheden af de til Vicekonsulsstationerne ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier<br />
<strong>om</strong>trent var den samme s<strong>om</strong> i 1878, <strong>og</strong> Drægtigheden af de derhen ank<strong>om</strong>ne<br />
norske Fartöier end<strong>og</strong> udgjorde ca 4,000 Reg.-Tons mere.<br />
Der ank<strong>om</strong> til Distriktet:<br />
Svenske Fartöier:<br />
<strong>1879</strong>___ _________ 158 Fartöier, dr. 25,856 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 244 » 40,998 »<br />
<strong>og</strong> i 1877._ 145 » » 32,162 D<br />
fleraf var i<br />
<strong>1879</strong> ____________ 46 Dampskibe, dr. 13,486 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 131 » » 32,011 »<br />
<strong>og</strong> i 1877rn 78 » » 23,629 »<br />
Norske Fartöier:<br />
<strong>1879</strong> 242 Fartöier, dr. 50,376 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 311 » )) 54,303 »<br />
<strong>og</strong> i 1877rn 282 » » 55,919 »<br />
deraf var i<br />
<strong>1879</strong> _ _______ 66 Dampskibe, dr. 17,773 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 -----77<br />
» 21,722<br />
<strong>og</strong> i 1877 ----------- 84 » » 22,456 »<br />
Af Svenske Fartöier ank<strong>om</strong> <strong>og</strong> afgik med Ladning i <strong>1879</strong>:<br />
I. Ank<strong>om</strong>ne:<br />
til Distr. fra Sverige ______ 34 Fart., dr. 2,780 R.-Tons, Fragt Kr. 7,685<br />
» D udenrigske Steder 67 » » 10.458 » » » 118,125<br />
101 Fart., dr. 13,438 R.-Tons, Fragt Kr. 125,810<br />
II. Afgaaede:<br />
fra Distr. til Sverige 28 Fart., dr. 2,062 R.-Tons, Fragt Kr, 18,575<br />
» » » udenrigske Steder 98 » D 17,366 D<br />
Norske Fartöier:<br />
126 Fart., dr. 19,428 R.-Tons.<br />
I. Ank<strong>om</strong>ne:<br />
til Distr. fra Norge 69 Fart., dr. 11,095 R.-Tons, Fragt Kr. 143,265<br />
» » udenrigske Steder 112 » » 26,271 » » » 431,405<br />
181 Fart., dr. 38,366 R.'Tons, Fragt Kr. 57 4,670<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart. 28
II. Afgaaede:<br />
426<br />
fra Distr. til Norge ______ 84 Fart., dr. 12,090 R.-Tons, Fragt Kr. 138,400<br />
» udenrigske Steder 120 » » 26,058 D » 352,070<br />
204 Fart., dr. 38,148 R.-Tons, Fragt Kr. 490,470,<br />
Till Königsberg ank<strong>om</strong> der:<br />
Svenske Fartöier:<br />
i <strong>1879</strong> ______ 100 Fartöier dr. 12,270 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 196 27,740 »<br />
<strong>og</strong> i 1877 95 17,206 »<br />
deraf<br />
i <strong>1879</strong> ______ ______ 30 Dampskibe dr. 6,759 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 __________ 102 P » 21,049 »<br />
<strong>og</strong> i 1877 47 » » 12,763 »<br />
Norske Fartöier:<br />
i <strong>1879</strong> ___ 129 Fartöier dr. 22,932 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 208 » » 30,980<br />
<strong>og</strong> i 1877 ___ 169 » » 25,774 »<br />
deraf<br />
i <strong>1879</strong> __________<br />
imod i 1878<br />
47 Dampskibe dr. 13,319 Reg.-Tons<br />
64 » » 17,860 »<br />
<strong>og</strong> i 1877 _____<br />
Der ank<strong>om</strong> til Pillau:<br />
56 » D 14,461<br />
i <strong>1879</strong> ______ 2,139 Fartöier dr. 432,079 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 3,098 » » 582,173 »<br />
deraf var:<br />
i <strong>1879</strong>______ 730 Dampskibe dr. 317,055<br />
imod i 1878 1,002 » » 423,292<br />
Af de ank<strong>om</strong>ne Fartöier var:<br />
under Svensk Flag _ _ _ 125 Fartöier<br />
» Norsk »157 »<br />
» Dansk » 377 »<br />
» Tysk » 1,040 »<br />
» Engelsk » 328 »<br />
» Hollandsk » 102 »<br />
» Russisk o 7 »<br />
» Belgisk » 1 »<br />
» Fransk » 1 »<br />
» Amerikansk » i »<br />
Af de ank<strong>om</strong>ne Fartöier har 1,846 været i Königsberg.<br />
Der afgik fra Pillau:<br />
i <strong>1879</strong> ___ ___ _ _ 2,029 Fartöier dr. 429,503 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 2,972 » D 589,682<br />
deraf var:<br />
i <strong>1879</strong> 727 Dampskibe » 316,231<br />
imod i 1878 1,024 » » 438,623
427<br />
I Ilailas , ton.' Og med indbragt Ladning afseilede:<br />
i <strong>1879</strong> ..... 188 Fartöier dr. 51,688 Reg.-Tons<br />
imod i 1878 _ 361 )) D 71,734 D<br />
•<br />
Fragtberetning. For Skibsfartens Aabning bevilgedes fra Pillau for:<br />
Dampskibe: London, Hull 2 sh., Leith 2 sh. It 2 sh. 3 d., Newcastle 2<br />
sh. 3 d., Antwerpen 2 sh. 3 d.-2 sh. 4 1/2 d., Rotterdam 2 sh. 3 d.-2 sh.<br />
6 d., Diinkirchen 2 sh. 6 d., Havre 2 sh. 9 d.-3 sh., Rouen 3 sh., Bordeaux<br />
3 sh. 3d.-3 ah. 6 d. pr 500 R Hvede; Bergen Rigsm. 25 pr 2,500<br />
Kil. Rug.<br />
Efter Skibsfartens Aabning d. 6 April betaltes ab Königsberg:<br />
Dampskibe: London, Hull 2 sh. 3 d.-2 sh. 6 d., Antwerpen, Rotterdam<br />
2 ah. 6 d.-2 sh. 9 d., Amsterdam- 2 sh. 9 d., Diinkirchen 2 sh. 9 d.-3<br />
sh., Havre 3 sh., Rouen 3 sh. 3 d. pr 500 R Hvede; Leer Rigsm. 30-32,<br />
östl. Norge Rigsm. 25, Bergen Rigsm. 26, Kjöbenhavn Rigsm. 18-19 pr<br />
2,500 Kil. Rug.<br />
Seilskibe : östl. Norge Rigsm. 20-22, Bergen Rigsm. 22-24, Trondhjem<br />
Rigsm. 26-27, Danske Öer, Hertugdömmerne Rigsm. 18-20 pr 2,500 Kil.<br />
Rug; Kulhavne 1 sh. 9 d.-2 sh. med stigende Rater til Kanalen 2 sh. 9 d.<br />
—3 sh., nordl. Frankrige 3 sh., Bristolkanal 3 sh.-3 sh. 3 d., östl. Irland<br />
3 sh. 3 d.-3 sh. 6 d., vestl. Frankrige 3 sh. 3 d. pr 500 R Hvede.<br />
Udover S<strong>om</strong>meren gik Noteringerne lidt efter lidt nedad, <strong>og</strong> var der i<br />
hele den saakaldte döde Saison, s<strong>om</strong> i dette Aar varede ualmindelig længe, kun<br />
meget faa Fragter paa Markedet. S<strong>om</strong>meren igjennem noteredes:<br />
Dampskibe : London, Hull, Leith 1 sh. 6 d.-2 sh., Antwerpen, Rotterdam<br />
1 sh. 9 d.— 2 ah., Diinkirchen 2 sh. 3 d.-2 sh. 6 d., Havre, Rouen<br />
2 ah. 6 d.-2 sh. 9 d., Bordeaux 2 sh. 9 d.-3 sh. pr. 500 R Hvede; Amsterdam<br />
hfl. 16-17 pr 2,400 Kil. Hvede; Leer Rigsm. 23-24, östl. Norge<br />
Rigsm. 18-20, Bergen Rigsm. 20-22,- Trondhjem Rigsm. 26-27 pr 2,500<br />
Kil. Rug.<br />
Seilskibe: Firth of Forth <strong>og</strong> Kulhavne 1 ah. 6 d.-1 sh. 7 1/, d. med<br />
stigende Rater til Kanalen 2 sb. 6 d. pr 500 R Hvede; Hertugdömmerne,<br />
Danmark Rigsm. 11-13, sydl. Sverige Rigsm. 10-12, östl. Norge Rigsm.<br />
16-17 pr 2,500 Kil. Rug; nordl. Frankrige 27 sh. 6 d., vestl. Frankrige 32<br />
sh. 6 d., östl. Norge 20 sh. pr Ton Hamp; London 11 sh., Hartlepool 8 sh.,<br />
Newport 11 sh. pr Load Sleepers.<br />
Paa Grund af de smaa Tilförsler af Kornvarer var Fragtmarkedet hele<br />
Hösten igjennem meget stille, <strong>og</strong> naar Fragterne desuaget hævede sig, laa det<br />
deri, at de russiske Nabohavne anlagde höiere Fragter. Senhöstes noteredes<br />
saaledes:<br />
Dampskibe: Hull, London, Leith 2 sh. 9 d.-3 sh., Antwerpen, Rotterdam<br />
3 sh., Havre, Diinkirchen 3 sh. 6 d.-3 sh. 9 d., Rouen 3 sh. 9 d.,<br />
St Malo, Lorient 4 sh. pr 500 R Hvede ; hfl. 24 Amsterdam pr 2,400 Kil.,<br />
Hvede ; Rigsm. 33-35 Leer, Rigsm. 24-25 Bergen pr 2,50,0 Kil. Rug.<br />
Seilskibe: Rigsm. 24-26 östl. Norge, Stavanger, Bergen, Rigsm. 15=-16<br />
Hertugd<strong>om</strong>merne, Danmark pr 2,500 Kil. Rug.; 2 sh. 6 d. Firth of Forth <strong>og</strong><br />
Kulhavne med stigende Rater til Kanalen 3 sh. 6 d., 3 sh. 9 d. Bristolkanalen,<br />
4 sh. nordl. Frankrige pr 500 Hvede ; 35 ah. Fecamp, 45 sh. Nantes<br />
pr Ton Hamp.<br />
Allerede d. 26 November maatte de sidste Dampskibe paa Grund af den<br />
Dagen forud indtraadte pludselige Kulde forlade Haine».. I dette Aar havde
428<br />
vi saaledes blot 7 2/3 Maaned aaben Skibsfart. Fragterne ab Pillau noteredes i<br />
Slutningen af <strong>Aaret</strong> for:<br />
Dampskibe: London, Hull, Leith 2 sli., Antwerpen, Rotterdam, Amsterdam<br />
2 sh. 6 d.-2 sh. 9 d., Diinkirehen 3 sh.--3 sh. 3 d., Rouen 3 sh.<br />
d., Lorient 3 sh. 9 d., Bordeaux 4 sh. pr 500 Hvede; Leer Rigsm. 30,<br />
Kristiania Rigsm. 30, Laurvig Rigsm. 32 pr 2,500 Kil. Rug.<br />
Kornberetning. Den herværende Export af Kornvarer var i det forlöbne<br />
Aar over 1/3 mindre end i 1878. Aarsagen hertil er fornemmelig at söge i<br />
den i Konsulatets tidligere Aarsberetninger <strong>om</strong>talte Forskjel i Jernbanetarifferne<br />
mellem denne Plads <strong>og</strong> de konkurrerende russiske Havne. Vistnok betales<br />
nu igjen Jernbanefragterne i dobbelt Myntsort, altsaa for den russiske Strækning<br />
i Rubel <strong>og</strong> for den preussiske Strækning i Rigsmark, men fra næsten alle<br />
Egne stiller d<strong>og</strong> Fragterne til de russiske Havne sig billigere. Men <strong>og</strong>saa<br />
andre Omstændigheder har bidraget til at bringe Forretningen i Königsberg i<br />
en ugunstig Stilling. De russiske Jernbaner har tildels stillet Fragterne saa<br />
lavt, at de notorisk medförer Tab, blot for at trække Varerne til de russiske<br />
Havne <strong>og</strong> saaledes bort fra Königsberg ; d<strong>og</strong> haaber man her, at de i Længden<br />
ikke vil udholde denne Manipulation.<br />
Saa længe man endnu i Rusland havde Forraad fra den rige Höst 1878,<br />
<strong>og</strong> man endnu ikke havde n<strong>og</strong>en væsentlig Frygt for den sidste Höst, k<strong>om</strong> der<br />
fremdeles n<strong>og</strong>enlunde Tilförsler fra vor östlige Nabo, men i den störste Halvdel<br />
af <strong>Aaret</strong> var det saa stille i den herværende Kornhandel, s<strong>om</strong> man neppe<br />
n<strong>og</strong>ensinde tidligere har kjendt.<br />
I Maanedene Januar <strong>og</strong> Februar var Tilförslerne n<strong>og</strong>enlunde gunstige, men<br />
formindskedes de derpaa i en betydelig Grad. I Mai, Juni <strong>og</strong> Juli ank<strong>om</strong> s<strong>om</strong><br />
sædvanlig Wittinnerne fra Rusland, hvilket bidr<strong>og</strong> til at bringe lidt Liv i<br />
Forretningen. Derpaa udviklede der sig lidt mere Virks<strong>om</strong>hed i Oktober, idet<br />
Landmanden her i Provindsen benyttede de höie Priser til at realisere sine<br />
Produkter.<br />
Hvad dette Aars Höst angaar, har den i det Hele taget ikke været meget<br />
tilfredsstillende. Om Hveden havde man i Begyndelsen godt Haab, men Rust<br />
<strong>og</strong> Regn, s<strong>om</strong> netop indtraf under Indhöstningen ved varmt Veir, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> anrettede<br />
stor Skade, foraarsagede at kun en liden Del kunde bringes under Tag<br />
i god Beskaffenhed, saa at Vægten i det Hele taget kun er ringe. De övrige<br />
Kornsorter blev indhöstede under gunstigere Veirforholde <strong>og</strong> for det Meste i<br />
god Beskaffenhed, d<strong>og</strong> er Udbyttet under Gjennemsnit.<br />
Efterstaaende Tal giver en Fremstilling af Omfanget af den herværende<br />
Omsætning i Kornvarer i <strong>1879</strong>:<br />
landværts. söværts.<br />
Hvede ___ ___ 1,235 Tonnen, 125,276 Tonnen,<br />
Rug 6,879 » 78,503 »<br />
Byg 6,095 21,588 D<br />
Havre __ 3,911 » 51,867<br />
B<strong>og</strong>hvede 3,311 »<br />
Erter 254 D 18,939 D<br />
Bönner 27 2,944<br />
Vikker 65 » 6,201<br />
Linsæd 2,060 20,816<br />
Hampsæd 8 » 635 -D<br />
Rips & Raps 2,208 » 10,188 »
Malet B<strong>og</strong>hvede___<br />
Sæd & Diverse<br />
Valmue<br />
122,589 Tonnen 276,878 Tonnen h 1000 Kil.<br />
462,969 imod i 1878: _______ 112,690<br />
»<br />
<strong>og</strong> i 1877: ______ 77 202<br />
563;275 h »<br />
429<br />
landværts.<br />
407 Tonnen,<br />
502 D<br />
111 »<br />
siiværts.<br />
736 Tonnen,<br />
955<br />
223 h 1,000 Kil.<br />
23,769 Tonnen, 342,182 Tonnen A, 1,000 Kil.<br />
23,769 »<br />
365,951 Tonnen h 1,000 Kil.<br />
imod 554,214 Tonnen i 1878 <strong>og</strong> 604,628 Tonnen i 1877.<br />
Kornmesternes Register udviser en Totalexport af 409,312 Tonnen imod<br />
607,823 Tonnen i 1878 <strong>og</strong> 66.7,000 Tonnen i 1877.<br />
"Ifölge Toldlisterne fordeler Exporten sig paa de forskjellige Lande<br />
saaledes:<br />
<strong>1879</strong>. 1878.<br />
Belgien 1,004,034 Cntr. 1,538,199 Cntr.<br />
Bremen 23,870 D 67,418 D<br />
Danmark_.._ ______ ______ 201,175 » 540,803 »<br />
Frankrige 1,746,394 D 1,449,572 D<br />
Storbritannien. <strong>og</strong> Irland 1,5'74,521 D 2,980,313 D<br />
Hamburg ____ __ __ ______ ___ 3,125 D 8,005 »<br />
Holland 907,811 D 1,183,216 D<br />
Italien » 26.000 D<br />
Lybeck 188,313 D 100,393 »<br />
Nordtyskland 1,359,647 D 1,991,3 5 »<br />
Norge ___ 591,534 » 1,014,4 3 D<br />
Rusland 167 D 4,9 0 D<br />
Sverige 91,034 D 551,660 D<br />
7,691,625 Cntr. 11,456,367 Cntr.<br />
Fra Provindsen <strong>og</strong> fra Rusland <strong>og</strong> Polen ank<strong>om</strong> der ifölge Veieramtets<br />
Opgaver:<br />
Hvede ..<br />
Rug<br />
Byg<br />
Havre __________________ -<br />
B<strong>og</strong>hvede<br />
Erter<br />
Bönner<br />
Vikker<br />
Linsæd<br />
Hampswd<br />
Rips <strong>og</strong> Raps ___<br />
Malet B<strong>og</strong>hvede _<br />
Frö <strong>og</strong> Diverse<br />
Valmue__________________<br />
fra Indlandet fra Rusland <strong>og</strong> Pole<br />
4,721 Tonnen 77,304 Tonnen 1.000 Kil.<br />
24,325<br />
72,472<br />
15,739<br />
17.012<br />
12,634<br />
52,002<br />
57<br />
4,189<br />
9,879<br />
11,777 D<br />
1,983<br />
1,209<br />
5,812<br />
158<br />
3,881<br />
25,215<br />
16<br />
1,171<br />
6,323<br />
10,613<br />
10<br />
1,216<br />
1,178<br />
2,083<br />
31<br />
421
430<br />
De herværende Beholdninger belöb sig ved <strong>Aaret</strong>s Slutning til:<br />
Hvede____________ _________ 19,100 Tonnen à 1,000 Kil.<br />
Rug _____________ __________ 16,700 »<br />
Byg 4,260<br />
Havre _ _ _ _________________ 2,920 »<br />
Erter 2,880<br />
Bönner _____ 800 »<br />
Vikker 2,320 »<br />
Linsæd3,950<br />
Rips <strong>og</strong> Raps 6,720 »<br />
Hampsæd 200 »<br />
B<strong>og</strong>hvede _ _ _ _ _ _ 630 »<br />
Medens England i tidligere Aar altid har været vort Hovedmarked for<br />
Hvede, sendtes i dette Aar den störste Del til Frankrige. Grunden hertil er<br />
fornemmelig at söge i den Omstændighed, at den herfra exporterede Hvede var<br />
af lettere Kvalitet, hvorfor de engelske Markeder foretrak den smukkere, vægtigere<br />
amerikanske Hvede. Den störste Del af den herværende H-vedeexport<br />
gik derfor, s<strong>om</strong> netop antydet, til Frankrige, derefter k<strong>om</strong> England, Belgien <strong>og</strong><br />
Holland. Ligeledes fandt der en ret livlig Omsætning Sted til det vestlige<br />
Tyskland, men efter den nye Host t<strong>og</strong> den af, da man der selv havde et, <strong>om</strong><br />
ikke tilstrækkeligt, saa d<strong>og</strong> rigeligere Tilbud. — Medens man endnu temmelig<br />
let fandt Afsætning for Hvede, <strong>om</strong> <strong>og</strong>saa kun med ringe Gevinst, var det van-,<br />
skeligere med Rug <strong>og</strong> S<strong>om</strong>merkorn. Paa Grund af de ugunstige Jernbanefragter<br />
var man her med disse Artikler tvungen til at anlægge forholdsmæssig hOiere<br />
Priser end for Hvede for at trække Tilförslerne til sig. Konkurrencen<br />
med de russiske Östersöhavne blev altid vanskeligere, da de paa Grund af de<br />
lavere Jernbanetariffer var istand til at offerere billigere. Fornemmelig fölte man<br />
Fölgerne af denne Konkurrence i Norge, hvilket man saa meget mere beklagede,<br />
s<strong>om</strong> man her i lang Tid haii været vant til at betragte dette Land s<strong>om</strong> et Hovedmarked.<br />
Exporten af S<strong>om</strong>merkorn fordelte sig hovedsagelig paa England,<br />
Tyskland <strong>og</strong> Frankrige, men Forretningen med disse Artikler var hele <strong>Aaret</strong><br />
igjennem vanskelig <strong>og</strong> lidet lukrativ.<br />
Med Oliefrugter var der en lidt livligere Forretning, fornemmelig efterat<br />
den nye Höst var k<strong>om</strong>met paa Markedet. Fra Polen <strong>og</strong> de tilgrændsende Dele<br />
af Rusland ank<strong>om</strong> der temmelig megen Linsæd, s<strong>om</strong> fandt en livlig Afsætning<br />
til de Lande, hvor Hösten af Foderkorn havde været daarlig. Den störste Del<br />
gik til Hull, meget <strong>og</strong>saa til Frankrige, Holland, Belgien, Tyskland <strong>og</strong> Norge.<br />
Angaaende Prisbevægelserne for de enkelte Sorter er folgende at berette:<br />
Hvede. I den förste Halvdel af <strong>Aaret</strong> blev der gjennemsnitlig ved n<strong>og</strong>et<br />
op- <strong>og</strong> nedadgaaende Noteringer betalt for ordinær <strong>og</strong> Gjennemsnitskvalitet Rigsm.<br />
160-180, fin röd Rigsm. 178-185, fin hvid Rigsm. 185-192. I Juli gik<br />
Priserne op til Rigm. 185-195 for ordinære <strong>og</strong> Middelkvaliteter, Rigsm.<br />
195-200 for fine <strong>og</strong> rôde <strong>og</strong> Rigsm. 195-205 for fine hvide Kvaliteter.<br />
Efter en Tilbagegang indtraadte der i September en hurtig Stigning af ca<br />
50 Rigsm. for alle Kvaliteter. I Slutningen af Oktober fandt der attér en<br />
Tilbagegang Sted <strong>og</strong> opnaaede i Slutningen af Maaneden ordinære <strong>og</strong> Middelkvaliteter<br />
Rigsm. 195-210, fine röde <strong>og</strong> höibuntede Rigsm. 215-225 pr.<br />
1,000 Kil.<br />
.Rug. De i de förste Maaneder betalte Priser Rigsm. 100-108 for 115-20<br />
g Russisk <strong>og</strong> Rigsm. 113-115 for 122-25 indenlandske Vare, gik efter
431<br />
n<strong>og</strong>en forbigaaende Vaklen i S<strong>om</strong>mermaanederne i Lôbet af Hösten op til Rigsm.<br />
155-165 for 120-27 R indenlandsk. Lette russiske Varer var næsten ikke<br />
forhaanden. Terminpriserne fulgte ved ubetydelig Omsætning den samme Tendens<br />
s<strong>om</strong> loko Vare; de gik fra Rigsm. 120 op til Rigsm. 152 pr September<br />
Oktober <strong>og</strong> fra Rigsm. 135 til Rigsm. 165 pr Foraar 1880.<br />
Byg. Sort Maltbyg opnaaede Rigsm. 115-135, smaat Maltbyg Rigsm.<br />
120-132; Foderbyg Rigsm. 95-105; senere gik Priserne 10-15 Rigsm.<br />
tilbage for Maltbyg ; <strong>om</strong> Höstmaanederne blev der atter igjen betalt Rigsm.<br />
140-155 for de bedre Kvaliteter <strong>og</strong> Rigsm. 120-130 for Foderbyg.<br />
Havre. I Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> betalte man Rigsm. 84-88. Da Skibsfarten<br />
aabnedes, blev der en stor Efterspörgsel, <strong>og</strong> steg Priserne op til Rigsm.<br />
100-105 for almindelig russisk <strong>og</strong> end<strong>og</strong> op til Rigsm. 115 for sort Havre.<br />
I S<strong>om</strong>mermaanederne var det paa Grund af de utilstrækkelige Tilförsler meget<br />
stille ; der betaltes Rigsm. 96-104 for hvid Russisk <strong>og</strong> Rigsm. 108-115<br />
for sort, medens fin indenlandske Vare lidt efter lidt steg fra Rigsm. 120 til<br />
Rigsm. 135. Höstforretningen var meget ubetydelig, da man her ikke kunde<br />
konkurrere med den betydelig billigere Nabohavn Libau. Priserne holdt sig<br />
<strong>om</strong>trent paa det samme Standpunkt s<strong>om</strong> <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren.<br />
Bönner. Priserne holdt sig n<strong>og</strong>enlunde lige mellem Rigsm. 125-135<br />
efter Kvaliteten. Om Hösten betaltes der i Begyndelsen for den nye Vare ca<br />
Rigsm. 140, men paa Grund af större Efterspörgsel for England ligeoverfor<br />
svage Tilförsler gik Priserne lidt efter lidt op til Rigsm. 170.<br />
Erter. Indtil den nye Höst vaklede Priserne for hvide K<strong>og</strong>eerter mellem<br />
Rigsm. 125-135. I Löbet af Hösten gik de lidt efter lidt op fra Rigsm.<br />
140 til Rigsm. 163. Fodererter betaltes <strong>om</strong> Foraaret med Rigsm. 115-124;<br />
<strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren gik Priserne ned til Rigsm. 107-117. For graa Erter fandt<br />
lidt efter lidt en Stigning Sted fra Rigsm. 180-210; store graa opnaaede indtil<br />
Rigsm. 225.<br />
Vikker blev betalt med Rigsm. 95-105; for den nye Vare fandt en Stigning<br />
Sted i Priserne, <strong>og</strong> bevilgede man Rigsm. 128-134.<br />
Linseed blev betalt med Rigsm. 110-140 for ordinære, Rigsm. 155-195<br />
for middels, Rigsm. 205-225 for god <strong>og</strong> Rigsm. 230-255 for fine Kvaliteter.<br />
Alle Noteringer pr 1,000 Kilos.<br />
Sild. Hedge Toldlisterne belöb Importen sig til 159,590 Td. imod<br />
194,132 Td. i 1878; denne mindre Import af ca 34,500 Td. fordeler sig<br />
<strong>om</strong>trent i lige Dele paa den skotske <strong>og</strong> norske Sild. Tilförslerne af norsk<br />
Sild var betydelig mindre end G-jennemssnittet i de sidste Aar, hvilket havde<br />
sin Grund i den lille S<strong>om</strong>mer- <strong>og</strong> Höstfangst. Saavidt det lader sig bestemme,<br />
fordeler Importen af de forskjellige Sorter sig saaledes :<br />
c a 2,659 Td. Norsk Vaarsild<br />
87,386 » » Fedsild<br />
5,580 » Skotsk <strong>1879</strong>er unbrand <strong>og</strong> crownbranded Fullsild<br />
607 » » <strong>1879</strong>er crownbranded Matties, Mixed <strong>og</strong> Ihlen<br />
63,130 » <strong>1879</strong>er unbranded <strong>og</strong> crownbranded IVIatties, Mixed,<br />
'Mien, Vestkyst, Matjes <strong>og</strong> Tornbellies.<br />
300 » P<strong>om</strong>mersk Kystsild.<br />
ca 159,590 Td.
432<br />
Sildeforretningen var i det forlöbne Aar i det Hele taget tilfredsstillende<br />
<strong>og</strong> rentabel. Der fandt en regelmæssig Afsætning Sted saavel af norsk s<strong>om</strong> af<br />
skotsk Sild ; til Rusland afsendtes • ca 89,000 Td. imod ca 99,000 Td. i 1878.<br />
Rubelkurserne var vistnok lave, men holdt sig temmelig stabil indtil Slutningen<br />
af Juli; paa denne Tid steg Kurserne ikke ubetydligt, hvilket havde en gunstig<br />
Indflydelse paa Höstforretningen.<br />
Ogsaa i Sildeforretningen mærkede man Libaus stigende Konkurrence, s<strong>om</strong><br />
fornemmelig afskar denne Plads Afsætningen til de Egne, hvorhen man afsender<br />
med den Kongl. Ostbahn. Paa den anden Side var der större Afsætning<br />
til Sydrusland, Rumænien <strong>og</strong> Galizien paa Ostpreussiske Südbahn.<br />
Paa 0-rund af de smaa Fangstresultater ved alle Fiskerier indtraadte der<br />
<strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren meget höie Noteringer, s<strong>om</strong> ved de smaa Lagere holdt sig indtil<br />
<strong>Aaret</strong>s Slutning.<br />
Af norsk Vaarsild ank<strong>om</strong> der kun et lidet Kvantum, s<strong>om</strong> fandt Afsætning<br />
til maadelige Priser.<br />
Norsk Fedsild. I Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> var her en Beholdning af ca<br />
26,000 Td, <strong>og</strong> stillede Priserne sig meget lavt, saa at der fandt en betydelig<br />
Afsætning Sted. Tilförslerne var ligeledes hele Foraaret igjennem meget smaa,<br />
da Lagerne i Norge viste sig at være stærkt reducerede. Da det nu viste<br />
sig, at det förste Fedsildfiskeri mislykkedes, indtraadte der en stærk stigende<br />
Tendens. Paa Grund af den livlige Konkurrence i Stettin ank<strong>om</strong> de förste<br />
Tilförsler af den nye Fedsild först i Slutningen af August. Priserne var meget<br />
höie, <strong>og</strong> holdt de sig indtil Slutningen af <strong>Aaret</strong> <strong>om</strong>trent paa den samme<br />
Höide.<br />
Ved <strong>Aaret</strong>s Slutning var der en Beholdning af ca 19,500 Td.<br />
Skotsk Östkystsild. <strong>Aaret</strong> begyndte med en Beholdning af ca 23,550 Tdt<br />
<strong>og</strong> var der i Fastetiden god Afsætning til Rusland, saa at alt indtil Foraare,<br />
kunde römmes saagar til stigende Priser. N<strong>og</strong>le mindre Rester af crownbrandeci<br />
full sendtes ved Skibsfartens Aabning til Stettin. Den nye saison i Juli begyndte<br />
med moderate Priser, <strong>og</strong> de förste Tilförsler af frisk ustemplet Sild<br />
fandt en god Afsætning, da Lageret af den norske Sild næsten var fuldstændig<br />
römmet. Da Fangstresultatet i August viste sig mindre, end man havde<br />
ventet <strong>og</strong> <strong>og</strong>saa Efterretningerne <strong>om</strong> de norske Fiskerier fremdeles var ugunstige,<br />
indtraadte der en hurtig Stigning i Priserne. De höie Priser har holdt<br />
sig indtil Slutningen af <strong>Aaret</strong>, <strong>og</strong> den lille Beholdning af ca 16,600 Td. vil<br />
uden Tvivl blive solgt til Foraret.<br />
Prisbevægelserne for de enkelte Sorter var folgende:<br />
Norsk Vaarsild opnaaede for de förste Tilförsler Rigsm. 24-25, senere<br />
stillede Priserne sig i Rigsm. 21--23.<br />
Norsk Fedsild. I Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> betaltes Kjöbmandssild Rigsm.<br />
23-26, smaa do. Rigsm. 18-20, reel Middelssild Rigsm. 14-16, smaa do.<br />
Rigsm. 9-10; indtil Foraaret steg Priserne ca 2 Rigsm; 'da indtraadte der en.<br />
videre Stigning af ca 5-6 Rigni. Resten af 1878er Kjöbmandssild römmedes<br />
til Rigsm. 33-35. En tidlig ank<strong>om</strong>men Ladning af ny Vaarsild opnaaede<br />
i Begyndelsen af Juni kun 18-19 Rigsm., de förste Tilförsler af ny Fedsild<br />
opnaaede derimod Rigsm. 40 for stor Kjöbmandssild, Rigsm. 36 for smaa do.,<br />
Rigsm. 30 for Middelssild, Rigsm. 20--24 for smaa do. Paa Grund af de<br />
större Tilförsler gik Priserne n<strong>og</strong>et tilbage, men boldt sig da temmelig stabil<br />
indtil Slutningen af <strong>Aaret</strong> i Rigsm. 38-39 for stor Kjöbmandssild, Rigsm.<br />
30-32 for smaa do., Rigsm. 28-30 for stor Middelssild, Rigsm. 12-17 for<br />
Kristiania resp. Middelssild.
433<br />
Skotsk Vestkyst Matjes Sild. Fin Vare opnaaede Rigsm. 70-80.<br />
Skotsk Östkystsild, I Begyndelsen af <strong>Aaret</strong> betaltes crownbranded fullsild<br />
Rigsm. 38-38 1/ 2 , crownbranded Matties Rigsm. 29-30, crownbranded Ihlen<br />
<strong>og</strong> Mixed Rigsm. 29-29 1/2. Indtil Foraaret römmedes crownbranded Fullsild<br />
til Rigsm. 42-43, crownbranded Ihlen <strong>og</strong> Mixed til Rigsm. 31-31 1/2 ,<br />
derimod crownbranded Matties til lidet forandrede Priser.<br />
For de förste friske ustemplede Matties stillede Priserne sig i Slutningen<br />
af Juli i Rigsm. 25-29, <strong>og</strong> fandt samtlige Tilförsler i August Afsætning<br />
til Rigsm. 27-30. De förste Tilförsler i August af crownbranded Matties<br />
opnaaede Rigsm. 32-33. Priserne steg derpaa hurtigt op for denne Sort til<br />
Rigsm. 37-38, for crownbranded Fullsild til Rigsm. 50-52, for crownbranded<br />
Ihlen <strong>og</strong> Mixed til 38-39. Fra Oktober til Slutningen af <strong>Aaret</strong> holdt<br />
Priserne sig temmelig stabil, nemlig crownbranded Fullsild Rigsm. 54, crownbranded<br />
Ihlen Rigsm. 39, erownbranded Matties <strong>og</strong> Mixed Rigsm. 38.<br />
Alt pr ufortoldet Tönde.<br />
Britiska riket.<br />
We (Nya Zeeland) den 6 mars 1880. ,<br />
Otto Guthzeit.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong> under förlidet dr endast 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 323<br />
tons med last af bräder från utrikes ort; samma fartyg afgick i barlast till utrikes<br />
ort.<br />
Singapore den 12 mars 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
E. Pearce.<br />
Antalet svenska fartyg, s<strong>om</strong> under år <strong>1879</strong> besökte hamnen, var 2 <strong>om</strong><br />
tillsammans 1,098 tons, båda ank<strong>om</strong>mande från utrikes ort med last; dessa<br />
båda fartyg afgingo till utrikes ort, det enn med last, det andra i barlast. Af<br />
norska fartyg ank<strong>om</strong>mo 3, deribland ett ångfartyg, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> fem gånger.<br />
Frakterna på London under förlidet år voro i medeltal för seglande fartyg<br />
(deadweight) L 1 5 sh., hvilket ej air så mycket s<strong>om</strong> året förut. Fran januari<br />
till april betaltes endast L 1, derefter och till början af oktober steg det<br />
till L 1 5 sh., under november var det L 1 12 sh. 6 d. och under december<br />
rt 2 à L 2 2 sh. 6 d. För lätt gods torde frakten kunna anses hafva vant<br />
10 sh. mera. Under midten och senare hälften af året var liflig efterfrågan<br />
på fartyg att lasta i Bangkok och äfven i Saigon till Europa. Detta bidr<strong>og</strong><br />
att styrka marknaden.
434<br />
Kursen ph London för 6 månaders vexlars började med 3 sh. • samt<br />
höll sig mellan 3 sh. 7 d. och 3 sh. 10 d. till slutet af juni. Den 1 juli<br />
andrades bankusancen till 4 månader, och kursen noterades då 3 sh. 1072 d.,<br />
'den gick ned till 3 sb. 8 5/8 d. i slutet af september; i oktober var den 3<br />
•sh. 9 3/8 d. A 3 sh. 10 3/4 d., vid årets slut 3 sh. 10 1/2 d. h, 3 sh. 107 8 d.<br />
Med undantag af mot slutet af året var marknaden dålig för svenskt jern,<br />
men den förbättrades i november på samma gang s<strong>om</strong> prisen step i Europa.<br />
Priset hill sig mellan 3 doll. 50 och 3 doll. 60 pr picul. Samma anmärkning<br />
galler stål, men det Ur blott mycket litet svenskt stål s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer hit.<br />
Det uppgifves alltid s<strong>om</strong> eftergjordt svenskt stål, priset var 3 doll. 25 a 3<br />
doll. 60 pr tub. Tandstickor hafva ej funnit hut afsättning, alla förråd hafva<br />
Tarit öfverfylda.<br />
I Atchin hafva förhållandena förbättrat sig, och i stallet för den militäre<br />
guvernören har en civil dylik tillsatts, hvilket dock anses vara för tidigt.<br />
den britisk-malajiska halfön bar lugn vant rådande. Fiera kaffeplantage-egare<br />
hafva slagit sig ned vid Jahore, midt emot Singapore, och kaffeodling skrider<br />
framåt alltmera.<br />
Christchurch (Nya Zeeland) den 14 april 1880.<br />
R. B. Rea d.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena).<br />
Under året ank<strong>om</strong> 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 323 tons med last från utrikes<br />
ort, och afgick samma fartyg i barlast.<br />
Madras den 22 april 1880.<br />
W. Montg<strong>om</strong>ery.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena).<br />
Ända sedan dr 1877 har hvarken något svenskt eller norskt fartyg besökt<br />
distriktet.<br />
Sydney den 26 mars 1880.<br />
IV. W. Arbuthnot.<br />
(Arsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium).<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo under år <strong>1879</strong> till distriktet 2 <strong>om</strong> 791 tons<br />
med last och 7 <strong>om</strong> 4,295 tons i barlast, samtliga från utrikes oft; de två,
435<br />
förstnämnde arging0 i barlast .och de sju senare med last, alla äfvenledes till<br />
utrikes ort. • Af norska fartyg ank<strong>om</strong> 1 <strong>om</strong> 417 tons med last och 5 <strong>om</strong> 2,274<br />
tons i barlast från utrikes ort; alla dessa fartyg afgingo med last till utrikes ort.<br />
Den vigtigaste tilldragelsen under förlidet år var den stora internationella<br />
utställningen, s<strong>om</strong> öppnades härstädes den 17 sistlidne september och s<strong>om</strong> ännu<br />
är öppen. Nistan alla nationer hafva dervid vant väl representerade ; den största<br />
fördelen af utstallningen för kolonien är att hafva Adragit sig den allmänna<br />
uppmarksamheten. Ur finansiel synpunkt har utstallningen icke vant så lyckad,<br />
utan torde utgifterna för densamma k<strong>om</strong>ma att med 200,000 L öfverstiga ink<strong>om</strong>sterna.<br />
Befolkningen befinner sig fortfarande i tillväxt.<br />
Vice konsul Wallace i Newcastle skrifver under den 1 januari: »Kolutförseln<br />
år <strong>1879</strong> har att uppvisa en minskning vid jemförelse med år 1878;<br />
sistnämnda år utgjorde den 1,259,452 tons till ett värde af 796,719 k, år<br />
<strong>1879</strong> deremot endast 1,172,588 tons till ett varde af 718,189 L. Denna<br />
minskning beror hufvudsakligen derpå att de större marknaderna i orienten von<br />
fullständigt försedda med kol under större delen af året och att frakterna till<br />
och från San Francisco voro för låga für att fartyg skulle vilja gå på den<br />
linien. Priset höll sig oförändradt nästan hela året: 11 sh. pr ton för stora<br />
kol och 7 .sh. för små, men till följd af den rådande liflösheten i handeln torde<br />
det ej dröja lange innan prisen blifva billigare.<br />
Frakterna hafva vant låga till alla utlindska hamnar, och understund<strong>om</strong><br />
har det vant svart att finna sysselsättning för lediga fartyg.<br />
Kopparverken hafva hållits i gang och hafva producerat 3,502 tons koppar<br />
till ett virde af 255,050 L. Till följd af de liga prisen i Europa har denna<br />
industrigren icke vant mycket lönande.<br />
Arbetena i hamnen fortga alltjemnt afvens<strong>om</strong> arbetet med förlängningen af<br />
vågbrytaren; 'even jernvägsnätet har under året vunnit ytterligare utstrackning.<br />
Boskap har börjat exporteras till Nya Zeeland, och det ar att hoppas att<br />
derma utförsel skall k<strong>om</strong>ma att fortsättas.<br />
Hela antalet ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde 1,330 <strong>om</strong> 651,501 tons, hamn- och<br />
lotspenningar m. m. uppgingo till 11,072 k; hela vardet af importen beräknades<br />
till 340,501 L.<br />
Alfred Hilder.<br />
Georgetown (Demerara, Britiska Guyana) den 21 april 1880.<br />
(Årsbertittelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskonegium).<br />
Distriktet besöktes under året af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 943<br />
tons och 10 norska <strong>om</strong> tillsammans 2,957 tons.<br />
J. II. de Jonge.
436<br />
Ka pstaden (Kapkolonien) den 31 mars 1880.<br />
(Arsberattelie för r <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium).<br />
De Förenade rikenas sjöfart pft konsulsdistriktet år <strong>1879</strong> framgår af fol.jande<br />
öfversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran Sverige 55 svenska fartyg <strong>om</strong> 20,679 tons,<br />
» » utrikes ort 25 » » 9,751<br />
» i barlast » 2 » 0 » 760<br />
Fran 0 afgingo med last till » 21 » 0 » 7,441<br />
» i barlast » » 48 » » 18,645<br />
Till 0 ank<strong>om</strong>mo med last frail Norge 10 norska 3,084<br />
» utrikes ort 26 » » 8,523<br />
» i barlast » 3 » 767<br />
Fran afgingo med last till 11 0 3,650<br />
» i barlast 26 » 0 » 8,623 0<br />
De till konsulsdistriktet ank<strong>om</strong>na svenska fartygen vore således 82 <strong>om</strong><br />
31,190 tons dragtighet eller 48 fartyg <strong>om</strong> 19,455 tons mer an foregående<br />
år; 44 fartyg med tralast från Sverige och 22 med olika last från utrikes orter<br />
utlossade i distriktet, och erhöllo af dessa 60 fartyg endast 4 frakt Mrifrån.<br />
De hit inseglade bruttofrakterna belöpte sig till L 59,295 eller<br />
36,837 mer an året förut.<br />
De ank<strong>om</strong>na norska fartygen voro 39 <strong>om</strong> 12,374 tons eller 4 fartyg mer<br />
men 1,695 tons mindre an förra året. Antalet i distriktet utlossade var 28,<br />
hvaraf 6 från Norge och 3 från Sverige med tralast, och blefvo af dessa icke<br />
fler In 3 harifrån befraktade. Summan af de hit förtjenta bruttofrakterna var<br />
1, 18,565 eller R, 1,505 mindre an året %rut.<br />
Nedanstående svenska produkter importerades till Kapkolonien direkt från<br />
Sverige i 39 svenska och 3 norska fartyg, namligen: 334,979 plankor, 99,099<br />
golf- och takbrader, 127 bjelkar, 118 spiror, 96 fönsterkarmar, 12 dörrar,<br />
193 tradgårdsstaket, 312 tralister, 509 tunnor tjara, 105 spisar, 212 pl<strong>og</strong>ar,<br />
4 slittermaskiner med tillbehör, 4,837 stanger och 356 knippor jern samt 7 0<br />
lador tandstickor.<br />
Frin Norge hafva till samma koloni direkt hitk<strong>om</strong>mit i 6 norska och<br />
svenska fartyg följande produkter: 18,428 plankor, 264,119 golf- och takbrader„<br />
1,896 taklister, 327 spiror, 304 lador öl, 30 halflfidor spik och 22 %listerpersienner.<br />
Till kolonien Natal ank<strong>om</strong>mo direkt från de Förefiade rikena 10 fartyg<br />
med trävaror, hvaraf 5 svenska bragte dylik last från Sverige och 1 svenskt<br />
filin Norge. Sammanlagda beloppet af de med dessa 10 fartyg importerade<br />
travaror uppgick till L 11,760.<br />
Den förnamsta exportartikeln från brödrarikena till konsulsdistriktet utgöres,<br />
s<strong>om</strong> bekant, af travaror, och tager distriktet sitt behof af denna artikel hufvudsakligen<br />
från Sverige, antingen direkt eller öfver England. Det sistförflutna<br />
året har att uppvisa obetydlig skeppning den senare vagen, utan har deremot<br />
det mesta gått direkt från Sverige och de norska travarorna direkt från Norge.<br />
Importen af travaror till Kapkolonien har vant ofantligt stor eller mer an dubbelt<br />
så stor, s<strong>om</strong> foregående år, namligen 1,989,492 kub.-fot mot 855,466<br />
kub.-fot år 1878, hvartill Sverige, s<strong>om</strong> vanligt bidragit med största delen och<br />
i qvantativt afseende mer an något annat år. Norge har even hitsandt mer<br />
an något föregående år, och hafva de derifrån ank<strong>om</strong>na travarorna förnamligast
437<br />
vant golf- och takbräder. Orsaken, hvarföre de skandinaviske trävaruexportiirerne<br />
skeppat sa mycket pa detta distrikt, är väl att söka deri, att efterfrågan var<br />
sa obetydlig på de europeiska marknaderne, att de ansågo det vara bättre att<br />
vända sig till aflägsnare. Jag tror ock, att de ej blifvit svikne i denna förväntan,<br />
hvad detta distrikt betraffar, utan hafva, tack vare ett hastigt uppk<strong>om</strong>met,<br />
stort begär, <strong>om</strong> an icke gjort stor vinst, dock icke gjort förlust på sina<br />
skeppningar. Man kunde hafva befarat, att ett betydligt prisfall skulle inträdt, när<br />
det bief bekant, att så många tralaster voro pa vag hit. Men, s<strong>om</strong> sagdt, det<br />
visade sig en ovanligt stor efterfragan, beroende pa, att betydliga qvantiteter<br />
gingo till det inre af landet i följd af lättheten att fortskaffa trävarorna gen<strong>om</strong><br />
de utsträckta jernvägsanläggningarna. Förut hade trät mast forslas med de bekanta,<br />
tunga kapvagnarne pa de backiga vägarne, och hvilken kostnad och tidsutdrägt<br />
detta fortskaffningssätt mast medföra, kan man lätt föreställa sig. Byggnadslusten,<br />
s<strong>om</strong> efter gränskrigens lyckliga slut fick ny fart, bidr<strong>og</strong> iifven mycket<br />
till att frammana detta stora begär.<br />
Priset pa plankor, förtullade och levererade vid köparens upplagsplats, var<br />
vid arets början 5 d. pr löpande fot 3" X 9", men alit efter s<strong>om</strong> det bief bekant,<br />
att fler och fler laster voro pa väg, ant<strong>og</strong>s 4 3/ 4 d. à 4 1/, d. och slutligen<br />
4 d. Sedan de fiesta lasterna hitk<strong>om</strong>mit och det bief kändt, att de alla blifvit<br />
placerade, började priset att visa en stegring och kan för närvarande ej sdttas<br />
lagre än 4 3/4 d. Priset pa hyflade och spantade golfbräder vexlade mellan<br />
1 3/8 d. och 1 5/8 d. per löpande fot 1" X 6" och på dylika takbräder mellan<br />
3/ 4 d. och 1 d. pr dito V," X 6" och kan nu anses vara respektive 1 3/4 d.<br />
och 1 d.<br />
Humu marknaden k<strong>om</strong>mer att stalla sig under instundande silsong, är svart<br />
att förutsäga, a, man ännu icke vet, hurudan efterfragan flirt landsbygden k<strong>om</strong>mer<br />
att gestalta sig, ej heller humu manga trälaster kunna hitväntas, likas<strong>om</strong><br />
man ock waste taga hansyn till stegringen på produktionsorterna.<br />
Fran jernmarknaden är ingenting af intresse att förmäla, då helt obetydligt<br />
svenskt jern importerats.<br />
Svenska tändstickor beherska fortfarande marknaden. Hit har blifvit importeradt<br />
en del tyska säkerhetständstickor. Oaktadt de tyske fabrikanterne,<br />
sås<strong>om</strong> kändt är, ieke akta för rof att förse askarne med etiketter i de svenska<br />
färgerna och med svensk rubrik, äro deras fabrikat dock latt igenkanliga gen<strong>om</strong><br />
sin underiägsna beskaffenhet, hvarför jag ej tror, att de kunna blifva farliga rivaler<br />
till de svenska. I allmänhet, ndr en afnämare blir bekant med ett svenskt<br />
märke och finner det tillfredsställande, koper han heist af detta, <strong>om</strong> än lika<br />
goda eller till och med battre svenska erbjudas hon<strong>om</strong> till samma pris. Nastan<br />
hela importen har gått öfver England. Priset har stält sig s<strong>om</strong> under det föregående<br />
året eller mellan 2 sh. och 2 sh. 3 d. för svafveltändstickor och mellan<br />
3 sh. och 3 sh. 3 d. for säkerhetständstickor per gross.<br />
Införseln af landtbruksredskap har nästan fördubblats eller L 48,319 mot<br />
1: 24,704 fir 1878. De tagas numera förnämligast frail England, hvars fabrikanter<br />
äro outtröttlige i att konstruera nya modeller, passande för alit slags<br />
mark i Sydafrika. Det är derför tydligen svart för andra lands fabrikanter att<br />
härstädes tä,fla med de engelske, Dar de dro sa papasslige. Ocksa har ej importen<br />
af denna artikel från Sverige vant stor.<br />
För svensk tiara har efterfragan ej vant i förhallande till tillförseln, beroende<br />
pa, att, ut<strong>om</strong> hvad s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mit öfver England, nästan hvarje från<br />
Sverige anländt fartyg medfört denna vara. Priset är derför nu högst 30 sh.<br />
för hel tunna och 20 sh. för halftunna.
438<br />
Importen af smör har, <strong>om</strong> an ej så stor s<strong>om</strong> foregående atet, dock ickè<br />
,vant obetydlig eller 765,821 R mot 923,749 R år 1878. Mindre partier<br />
svensk vara hafva hitk<strong>om</strong>mit med Angare öfver London. Fran Kjöbenhavn harva<br />
deremot rätt stora partier importerats, °chi <strong>om</strong> an större delen icke i sig sjelf<br />
vant af si god beskaffenhet s<strong>om</strong> det svenska, har det dock haft den stora fördelen<br />
att hålla sig i detta klimat. Kunde man intressera de svenske mejeristerne<br />
att bereda sitt prima smör för utförsel till varma luftstreck, borde utan<br />
tvifvel finnas en god afsättning för deras tillverkningar i Kapkolonien. Troligtvis<br />
är en stor del af det, under namn af danskt, hitk<strong>om</strong>na smöret uppköpt<br />
i Sverige, men har sedan blifvit preserveradt och inpackadt i Danmark, hvilket<br />
bör kunna göras lika latt i Sverige. Priset på 1:ma smör har vant mellan 1<br />
ah. 6 d. och 1 sh. 9 d. pr g i förhållande till bleckburkarnes storlek. Den<br />
öfriga delen af det importerade smöret har k<strong>om</strong>mit från Australien och Irland,<br />
men vant af underlägsen qvalitet samt sets till 1 ah. 1 sh. 3 d. pr R.<br />
Konsulsdistriktets skeppsfart och handel i allmanhet visa sig ganska fördelaktiga<br />
för året.<br />
Till Kapkolonien ank<strong>om</strong>mo tillsammans 2,238 fartyg <strong>om</strong> 2,139,182 tons,<br />
hvaraf voro engelska 1,816 » » 1,978,842 »<br />
hvilket utgör en tillökning i fartygens antal mot dr 1878 af 408 st. ont.<br />
504,156 tons.<br />
Till kolonien Natal ank<strong>om</strong>mo:<br />
i alit Ar <strong>1879</strong> 363 fartyg <strong>om</strong> 207,029 tons,<br />
mot år 18'78 289 D D 132,278 »<br />
silunda 74 D » 74,751 »<br />
mer år <strong>1879</strong> in Aret förut.<br />
Till Kapkolonien importerades under<br />
mot år 1878<br />
sålunda utvisande en tillökning af<br />
året för 7,080,229<br />
» 6,151,023<br />
L 929,206.<br />
Exporten belöpte sig till<br />
D 3,664,735,<br />
under det att den år 1878 var<br />
» 3,312,979,<br />
silunda öfverstigande det sistnämnda årets med 1, 351,756.<br />
Jemföres öfverskottet af <strong>1879</strong> iris införsel öfver 1878 års eller V., 929,206 •<br />
med 2- 992,675, öfverskottet af det senare årets import . öfver 1877 års, finner<br />
man en minskning . af' t, 63,469. Göras jemförelser med utförseln under dessa<br />
år, finner man, att den ar L 351,756 större an 1878 års samt L 122,041<br />
större an 1877 års. Året har silunda att uppvisa en förbattrad handelsbalans,<br />
hvilket man icke kunnat vanta af det ovissa tillstånd, hvari landet befunnit sig<br />
till följd af de störda förhållandena till infödingarne vid grinsen och inflytandet<br />
af kriget i Zululand tillsammans med den svåra torka, s<strong>om</strong> hemsOkte en ,del af<br />
kolonien. Det ovissa politiska förhållandet i Transvaal hammade ock hvarje<br />
framåtskridande i den riktningen. Det Ur anmarkningsvardt för handejn i allmänhet,<br />
att importen af de artiklar, s<strong>om</strong> am mest underkastade spekulation,<br />
och s<strong>om</strong> ega sammanhang med proviantering af trupper i falt, vant mindre,<br />
under det att införseln af sådane, s<strong>om</strong> inga, i förbrukningen af en bofast befolkning,<br />
tilltagit, så fana vi ett stort aftagande i importen af de varor, kolonien<br />
äfven producerar, sås<strong>om</strong> smör, korn, majs, hvete, mjöl, tobak, vin och<br />
spritdrycker, äfvens<strong>om</strong> i Booker, kaffe, te, sadelmakar-arbeten, ris och krut.<br />
Deremot ir det en i ögonen fallande tillökning i landtbruksred.skap, beklidnadspersedlar,<br />
öl, ljus, b<strong>om</strong>ulls-, linne-, silkes-, metall- oeh korta vgrQ' r, sting- och,
439<br />
galvaniseradt jern i plåtar, läderarbeten, sackar, travaror, spritdrycker och<br />
sockersirup.<br />
Mad utförseln betriffar, visar sig en stadig tillväxt i alla artiklar undantagandes<br />
aloe, torkad frukt, hastar och elfenben. Af vin hafva vi skeppat mindre<br />
Constantin men mer ordinart. Den hufvudsakliga tillökningen har vant i<br />
kopparmalm, spanmål, strutsfjadrar, angorahår, ordinfirt vin samt ull. Det dr<br />
att beklaga, att intet registreringssystem anvandes för att utröna vardet på de<br />
exporterade diamanterne, men väl underrattade personer • satta denna summa till<br />
L 2,250,000. Guldstoft skeppades till ett belopp af ,e 29,000.<br />
De förnamsta exportartiklarnes mangd och varde voro följande :<br />
Ull 40,087,593 R, varderade till R., 2,156,609,<br />
Strutsfjadrar ______ 96,582 D » » D 653,756,<br />
Kopparmalm ...... _ _ 14,178 tons, » » 283,885.<br />
Skinn, get- och får- 2,168,445 st., » » 212,152,<br />
Hår, angora- ...... 2,288,116 g, » 130,775,<br />
Hudar104,281 st., » 39,092,<br />
Fisk, saltad ...... 3,956,881 R, » » » 25,997,<br />
Elfenben 79,225 » 23,769,<br />
Vin 75,412 gall. » » 16,035.<br />
Öfriga namnvärda exportartiklar voro: hafre, hastar, aloe, horn, hvetcmjöt<br />
och torkad frukt.<br />
Importen till kolonien Natal belöpte sig till .......... _ R., 2,176,356<br />
mot D 1,719,562<br />
året förut, sålunda öfverstigande det senare året med L 456,794.<br />
De förnamsta posterna i importen voro: bekladnadsartiklar, galanteri-, b<strong>om</strong>,<br />
ulls- och korta varor, laderarbeten, metallvaror, mjöl, spritdrycker, filtar samt 61,<br />
Exporten af kolonialprodukter under år 1878 varderades till 2, 658,812,<br />
då den deremot under år <strong>1879</strong> var » 540,041,<br />
silunda utvisande en förminskning för sistlidet år af ___ L 118,771,<br />
beroende förnämligast på att sockerodlingen mycket hammades gen<strong>om</strong> zulukriget,<br />
De förnamsta exportartiklarne voro :<br />
Ull 12,029,216 R, varderade till t, 415,890.<br />
Råsocker 60,201 cwts., » 56,956,<br />
(Mot 148,568 = 141,077 Ar 1878)<br />
Hudar 158,193 st., varderade till .t 34,873,<br />
Strutsfj adrar 1,857 R, • D D 9,410,<br />
Elfenben 34,150 D » » 8,678,<br />
Hår, angora- 122,417 » » 4,897,<br />
Arrowrot 2,310 cwts., » 3,607.<br />
Skinn, Wildheaste-, Buck- & Quagga- 22,550 st., » » » 1,320.<br />
kalf-, fir & get- 27,563 D 1,189.<br />
En händelse af största betydelse i de sydafrikanska jernvagarnes historia<br />
ar den under året för allman trafik öppnade Beaufort West Extension Line,<br />
hvarigen<strong>om</strong> Kapstaden fått en oafbruten jernvägslinie af 338 eng. mil till det<br />
inre af landet, och anses det för afgjordt, att fullbordandet af denna linie skall<br />
rikligen gagna denna stads handel och gen<strong>om</strong> att utveckla det gen<strong>om</strong>skurna landets<br />
slumrande hjelpkallor tjena till att ansenligt befordra dessa k<strong>om</strong>muners<br />
bl<strong>om</strong>string.
440<br />
Årets stora händelse i telegrafiskt hanseende är det lyckliga nedläggandet<br />
af en underhafskabel mellan kolonien Natal och the Eastern Telegraph Cornpanys<br />
linier i Aden öfter Delagoa-Bay, Mozambique och Zanzibar, och är afståndet<br />
mellan de båda ändpunkterna <strong>om</strong>kring 3,800 eng. mil. Telegrafförbindelsen<br />
m<strong>om</strong> landet har blifvit fullbordad mellan Pietermaritzburg, hufvudstaden<br />
i Natal, och Pretoria, hufvudstaden i Transvaal, ett afstand af 373 mil, och<br />
mellan Fauresmith i Orange Free State och Bloemfontein, hufvudstaden i denna<br />
republik, ett afstånd af 91 mil. Härigen<strong>om</strong> hafva de förnämsta medelpunkterna<br />
for handeln i Sydafrika k<strong>om</strong>mit i <strong>om</strong>edelbar forbindelse, icke endast med England<br />
utan med alla platser af k<strong>om</strong>mersiel vig i hela den civiliserade veriden.<br />
Om diamant- och guldgräfningarna är intet anmärkningsvärdt att meddela.<br />
Emigrationen har ej under året varit särdeles betydlig, hvilket är att beklaga,<br />
då landet är i stort behof af kunnige och arbetsamme jordbrukare.<br />
I politiskt afseende bar ingen forandring inträdt i förhållandet mellan de<br />
sydafrikanska staterna. I Transvaal fruktade man visserligen för oroligheter<br />
frail böndernes, de s. k. boers', sida med anledning af deras kraftiga protest,<br />
att de mot sin vilja blifvit gjorde till engelske undersåtar, men da de blefvo<br />
förvissade, att England var fast beslutet att bibehålla hvad det annekterat, bief<br />
stämningen lugn och förståndigare.<br />
Det i förra årsberättelsen, sås<strong>om</strong> pågående, <strong>om</strong>nämda kriget i Zululand<br />
bief, s<strong>om</strong> bekant, efter den afgörande drabbningen vid Ulundi samt det strax<br />
derpå följande tillfångatagandet af zulukungen Cetyvayo fördt till ett lyckligt<br />
slut, oaktadt de engelska vapnen derunder ledo flere förödmjukande nederlag, en<br />
följd af deras i början hysta ringaktning för fienden och deras alit s<strong>om</strong> oftast<br />
visade oförsvarliga sorglöshet, s<strong>om</strong> nådde sin höjdpunkt gen<strong>om</strong> att låta prins<br />
Louis Napoléon med ett obetydligt följe företaga rek<strong>og</strong>nosceringar i ett föga<br />
kändt land, s<strong>om</strong> kunde antagas vara öfversvärmadt af ytterst rorlige fiender:<br />
med hvilken sorglig utgång är allmänt bekant. Zululand bief icke efter kriget<br />
taget i besittning utan fördeladt i flere distrikt, hvart och ett under en sjelfständig<br />
höfding, men skall dock på vissa platser hafva engelske residenter. Det<br />
troliga är väl, att det vid lägligt WINN blir införlifvadt med det engelska<br />
väldet.<br />
Ändtligen hafva vi fått ett slut på kriget med höfdingen Sekukuni vid<br />
transvaalska gränsen, sedan hans här bief slagen och han sjelf tillfångatagen.<br />
Det var detta krig, först fördt mellan hon<strong>om</strong> och de transvaalske boers, s<strong>om</strong><br />
gaf England föreviindning att taga Transvaal under sitt beskydd, under förklaring<br />
att, <strong>om</strong> de blefvo slagne, kunde Sekukuni med sitt folk och förvärfvade<br />
bundsförvandter bland de öfrige stammarne hota hela det sydafrikanska landets lugn.<br />
Vid vår egen gräns har kriget mot höfdingen Moroisi ock afgjorts, sedan<br />
hans befästade berg bief intaget och han sjelf skjuten.<br />
För närvarande råder sålunda lugn öfver hela Sydafrika, hvilket, få vi val<br />
hoppas, skall blifva varaktigt, i hvilket fall Sydafrika utan tvifvel bör gå en<br />
löftesrik framtid till mötes.<br />
C. G. Akerberg.
441<br />
Brasilien.<br />
Pernambuco den 27 april 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena).<br />
De Förenade rikenas sjöfart pa konsulsdistriktet ar <strong>1879</strong> inhemtas af följande<br />
öfversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran utrikes ort .19 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,784 tons,<br />
» » » i barlast » » 18 » » » 5,226 »<br />
Fran 0afgingb med last till » 22 » » » 6,172 »<br />
)) )) )) i barlast » •» I 9 » » » 5,676 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo med last fran » 31 norska » )) 7,829 »<br />
» » » i barlast » » I 1 » » » 2,639 »<br />
Fran » afgingo med last till » 25 » s )) 6,325 »<br />
» )) )) i barlast » » 21 » » » 5,490 »<br />
Under det förfiutna aret voro frakterna nagot mera lönande än under det<br />
föregaende. För kanalen varierade de mellan 22 rh. 6 d. och 5 — 32<br />
eh. 6 d. och 5 %, för Newyork: 15 eh. och 5 eX, — 25 eh. och 5 'X, alit<br />
per ton socker i säckar och fritt langsides.<br />
Den under de tre senare Aren herskande torkan har nu upphört .och en<br />
myckenhet regn har fallit, och äro utsigterna for den k<strong>om</strong>mande skörden ut<strong>om</strong>ordentligt<br />
goda samt fir att antaga det frakterna i september—april här blifva<br />
särdeles lönande.<br />
Nagon direkt skeppsfart .mellan de Förenade rikena och distriktet har under<br />
arets lopp ej egt rum.<br />
De hufvudsakligaste import-artiklarne fran de Förenade rikena hafva vant<br />
jern, plankor, tändstickor, tiara och öl samt mindre qvantiteter norsk klippfisk,<br />
hvilka sändningar blifvit gjorda med segelfartyg öfver Hamburg och delvis med<br />
fingbatar öfver England.<br />
Hvad exporten angår så har af senaste arets sockerskörd utförts:<br />
frail 1 oktober-30 september 1878-<strong>1879</strong> 82,703 tons,<br />
hvaremot » 1877-1878 98,335 D<br />
» 1876-1877 112,173 »<br />
D 1875-1876 78,109 »<br />
» 1874-1875 103,822 »<br />
Utskeppadt bief fran 1 oktober-31 december <strong>1879</strong> 36,831 »<br />
hvaremot » » 1878 26,594 »<br />
» 1877 24,291 D<br />
» 1876 39,816<br />
Af b<strong>om</strong>ull utskeppades:<br />
hvaremot<br />
fran 1 juli-30 juni 1878-<strong>1879</strong> 55,632 balar,<br />
» 1877-1878 60,318 ))<br />
1876-1877 156,349<br />
» 1875-1876 126,500 »<br />
D 1874-1875 141,504 »<br />
Be,. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart.<br />
••<br />
29
442<br />
och frill 1 juli-31 december <strong>1879</strong> 19,895 balar,<br />
hvaremot 1878 16,628 D<br />
1877 32,420 D<br />
1876 67,131 D<br />
Kursen på London varierade under årets lopp från 20 1/2-23 1/2 pencepr<br />
milreis.<br />
Helsotillståndet har under året vant ut<strong>om</strong>ordentligt godt och har ingen<br />
epidemisk sjukd<strong>om</strong> vant rådande.<br />
Det tyrkiske Rige.<br />
Ale Xandria (Egypten) den 24 Juni 1880.<br />
Herm. Lundgren.<br />
(Aarsberetning for <strong>1879</strong> til Ministeren for de udenrigske Anliggender).<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Konsulsdistriktet framgaar af folgende<br />
Oversigt:<br />
Fra Sverige ank<strong>om</strong> til Distriktet med Ladning 5 svenske Fartöier dr. 1,783 Tons,<br />
» Udlandet » » 3 » 1,623<br />
Til » afgik fra »» 7 » 2,922<br />
» » » » » i Bailast 2 » » 0 857<br />
Fra ank<strong>om</strong> til med Ladning 12 norske » 12,257<br />
» 0 » 0 i Ballast 2 • » 1,374<br />
Til afgik fra med Ladning 12 » 0 » 12,257<br />
0 i Ballast 2 » 1,374<br />
Desuden passeredes Suezkanalen af 6 norske Fartöier dr. 6,934 Tons.<br />
Antallet af de til Alexandrias Konsulsdistrikt i <strong>Aaret</strong> <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>ne.<br />
svenske Skibe opgik saaledes til 8 dr. 3,406 Tons <strong>og</strong> af afgaaede til 9 dr.<br />
3,779 Tons.<br />
Antallet af ank<strong>om</strong>ne norske Skibe opgik til 20 dr. 20,565 Tons, <strong>og</strong> af'<br />
afgaaede ligeledes 20 dr. 20,565 Tons.<br />
Bruttofragten af de til Distriktet i <strong>1879</strong> ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier opgik<br />
til 4,678 R. <strong>og</strong> af afgaaede til 3,940 I.<br />
Af ank<strong>om</strong>ne norske Fartöier opgik Bruttofragten til 12,208 L <strong>og</strong> af afgaaede<br />
til 13,634 I.<br />
Ingen Römning fra svenske <strong>og</strong> norske Skibe anmeldt paa Generalkonsulatet<br />
i Löbet af <strong>1879</strong>.<br />
S<strong>om</strong> vedlagte Fragtnoteringer (Tabel 1) udviser, vare Fragterne i Alexandria<br />
i Löbet af <strong>1879</strong> lave. — Kornfragterne herfra til England noteredes.<br />
saaledes under en stor Del af <strong>Aaret</strong> <strong>om</strong>kring 2 sh. per quarter (h 480 g).<br />
Först i Oktober <strong>og</strong> November gik de for n<strong>og</strong>en Tid op til 4 sh. 3 d. prquarter.<br />
Man tillader sig her at gjentage, hvad man allerede har <strong>om</strong>talt i tidligere<br />
Rapporter, angaaende hvilke Aarstider, der i Almindelighed ere de fordelagtigste<br />
at sysselsætte Fartöierne i paa Alexandria:
443<br />
1) Udskibningen af Kornvarer, Hvede <strong>og</strong> Bönner m. m. begynder i Juni<br />
<strong>og</strong> er livligst i August.<br />
2) Udförselen af B<strong>om</strong>uld <strong>og</strong> B<strong>om</strong>uldsfrö, Landets fornemste Exportartikler,<br />
begynder i Midten af Oktober <strong>og</strong> er livligst i Maanederne Oktober,<br />
November <strong>og</strong> December. Exporten fortsættes næsten hele Vinteren udover.<br />
3) I Februar begynder Udskibningen af Sukker.<br />
Der er saaledes i Alexandria Efterspörgsel efter Skibe hele <strong>Aaret</strong> igjennem.<br />
Den betydeligste Del af Exporten, <strong>om</strong>kring 64 %, foregaar til England,<br />
10 % til Frankrige <strong>og</strong> de resterende 26 % til Rusland, Italien, Österrige,<br />
Tyrkiet <strong>og</strong> andre Lande.<br />
Det fortjener at anföres, at der i de för.ste Maaneder af <strong>Aaret</strong> fra Alexandria<br />
gives Fragter for Seilskibe <strong>og</strong> hen i April for Dampskibe med B<strong>om</strong>uld<br />
til Kronstadt <strong>og</strong> Reval. — I Löbet af den ivrige Del af <strong>Aaret</strong> skibes en Del<br />
B<strong>om</strong>uld til de ovennævnte russiske Havne via Bull. — Resten af de betydelige<br />
Kvanta af egyptisk B<strong>om</strong>uld, der skibes till Rusland, afsendes herfra via Odessa.<br />
Den i sin Tid betydelige Transport af Muhamedanske Pillegrimme via<br />
Egypten er nu ophört, idet de fra Tyrkiet <strong>og</strong> fra Nordafrika til Mekka valfartende<br />
Pillegrimme ikke længere lægge Veien over Egypten, men afgaa via<br />
Suez-Kanalen direkte til Djeddah. Transporten af de nordafrikanske Pinegrimme<br />
foregaar fornemmelig med engelske Dampskibe, der under Pillegrimstiden<br />
paa deres Reiser imellem Ost-Indien <strong>og</strong> England via Suez-Kanalen anlöbe<br />
de nordafrikanske Havne samt Djeddah.<br />
Tonnageantallet af samtlige de i Löbet af <strong>1879</strong> hid ank<strong>om</strong>ne Fartöier<br />
opgik, s<strong>om</strong> vedlagte Tabel (No. 2) udviser, til 1,102,107.<br />
I denne Trafik tage de Forenede Riger, s<strong>om</strong> paavist, kun ringe Del.<br />
Naar Tonnagen af de til Alexandria ank<strong>om</strong>ne Fartöier aarligen overstiger 1<br />
Million, saa kan Grunden til vor ubetydelige Trafik paa Alexandria fölgelig<br />
ikke være den, at der her ikke er Felt for Virks<strong>om</strong>hed, tvertimod er jo Feltet<br />
höist betydeligt.<br />
Grunden til vor Underlegenhed er derimod den, at vi ikke ere i Besiddelse<br />
af de til Farten paa Alexandria nödvendige större Dampskibe.<br />
Dampskibe have i den G-rad her fortrængt Seilskibene, at der af Tonnageantallet<br />
af hid ank<strong>om</strong>ne Skibe falder over 80 % paa Dampskibene. Seilskibstonnagen<br />
falder hovedsageligen paa de mindre tyrkiske <strong>og</strong> græske Skibe, sysselsatte<br />
i Farten imellem Egypten <strong>og</strong> de nærliggende tyrkiske <strong>og</strong> græske Havne.<br />
I Löbet af forrige Aar besögtes Alexandria blot af 15 engelske Seilskibe,<br />
hvarimod Antallet af hid ank<strong>om</strong>ne engelske Dampskibe opgik til 616,<br />
hvoraf 174 tillige Postdampskibe.<br />
Gjennemsnitsstörrelsen af de i Fragtfarten paa Alexandria sysselsatte<br />
Dampskibe er <strong>om</strong>trent 1,000 Register Tons. Dampskibe paa circa 6 hi 800<br />
Register Tons ere d<strong>og</strong> de, der lettest finde Anvendelse her. Men af saa store<br />
Dampskibe have vi i Sverige <strong>og</strong> Norge kun meget faa.<br />
Af Mangel paa större Dampskibe er ikke alene vor Fart paa Alexandria,<br />
der för var ret betydelig, aftaget; men det Samme gjoelder <strong>og</strong>saa <strong>og</strong>saa flere<br />
andre Farvande f. Ex. paa det Sorte <strong>og</strong> Azofske Hav samt paa Donau Floden,<br />
hvor Seilskibene ligeledes mere <strong>og</strong> mere fortrænges af Dampskibene.<br />
Hvad Trafiken via Suez-Kanalen paa de Ost-Indiske Farvande angaar, da<br />
ere vi af Mangel paa passende Dampskibe saa godt s<strong>om</strong> aldeles udelukkede fra<br />
denne Verdensroute.<br />
Man er derfor sikkerligen berettiget til at betvivle Muligheden for os af<br />
at kunne opretholde vor nuværende, fremragende Stilling iblandt de söfarende<br />
Nationer, <strong>om</strong> vi ikke udvide vor Dampskibsflaade <strong>og</strong> anskaffe större Dampskibe,
444<br />
thi de, vi mu besidde, 'ere hovedsagligen mindre Fartöier, skikkede til Kystfart<br />
eller til Fart paa nærmere Farvande.<br />
I hvilken höi Grad den engelske Dampskibsflaade i de sidste Aar har<br />
udviklet sig, fremgaar af folgende Tal: (The Saturday Review).<br />
I 1870 opgik Tonnagen af de engelske Seilskibe til 4,506,318 <strong>og</strong> af<br />
dets Dampskibe til 1,111,378.<br />
Da det antages, at et Dampskib i Löbet af en bestemt Tid er i Stand<br />
til at transportere et firdobbelt Kvantum Varer, a ' hvad et Seilskib af samme<br />
Nettodrægtighed formaar at transportere i samme Tid, saa beregnes 1 Dampskibston<br />
at kunne gjöre samme Nytte s<strong>om</strong> 4 Seilskibstons.<br />
Den engelske Dampskibsflaasde med en Tonnage af 1,111,375 4,445,000<br />
Seilskibstons var saaledes i 1 870 naaet òp til den samme Betydning s<strong>om</strong> dets<br />
Seilflaade.<br />
I <strong>1879</strong> var den engelske Dampskibsflaade steget til 2,508,100 Tons,<br />
hvorimod Tonnagen af de engelske Sejlskibe var gaaet ned til 4,013,187 Tons.<br />
I Seilskibstons udgjorde den samlede engelske <strong>Handel</strong>sflaade i <strong>1879</strong> derfor <strong>om</strong>kring<br />
14 Millioner.<br />
Denne betydelige Forögelse af den engelske Dampskibsflaade har fölgelig<br />
fundet Sted under Löbet af en Periode, under hvilken Skibsfarten i de fleste<br />
andre Lande var alt andet end livlig.<br />
Sammenlignet med den norske <strong>Handel</strong>sflaade er den engelske fölgelig ikke,<br />
s<strong>om</strong> almindelig antaget, 4 h, 5, men 9 Gange saa betydelig s<strong>om</strong> den Norske.<br />
Og denne store Udvikling af den engelske Dampskibsflaade, der allerede, s<strong>om</strong><br />
paavist, har fortrængt vore Sejlskibe fra flere Farvande, synes i höi Grad at<br />
fortjene vor Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
Det er ikke blot England, hvis Dampskibsflaade i saa betydelig Grad<br />
,udvides.<br />
I Forhold til Sveriges <strong>og</strong> Norges Dampskibsflaade ere Frankriges <strong>og</strong> Tysklands<br />
<strong>og</strong>saa meget betydelige.<br />
I Fölge den af »Bureau Veritas» nyligen udgivne Skibsstatistik opgaar:<br />
Frankriges Dampskibsflaade til 335,219 Tons<br />
do Seilskibsflaade D 595,933 »<br />
Tysklands Dampskibsflaade D 253,667 0<br />
do Seilskibsflaade D 814,677 »<br />
Reduceret i Seilskibstons udgjör saaledes den franske <strong>Handel</strong>sflaade over<br />
1,900,000 <strong>og</strong> Tysklands 1,800,000. Hver af disse Flaader, reduceret i Seilskibston,<br />
overstiger saaledes den norske <strong>Handel</strong>sflaade, naar denne ligeledes reduceres<br />
i Seilskibstons, men hver af dem er d<strong>og</strong> betydeligt underlegen de<br />
svenske <strong>og</strong> norske <strong>Handel</strong>sflaader tilsammenlagte.<br />
Den storartede Udvikling, s<strong>om</strong> den norske Seilflaade i sin Tid opnaaede<br />
i Löbet af n<strong>og</strong>le faa Aar, er Bevis paa, hvad vi formaa at udrette s<strong>om</strong> söfarende<br />
Nation. Naar en Gang Interessen er vakt for Dampskibsfiaadens Udvikling,<br />
vil vel <strong>og</strong>saa denne blive bragt op til en anseelig Höide.<br />
Hvad der formodentlig i led Grad vil bidrage til, at vi nödsages til at<br />
anskaffe större Dampskibe, er det, at der Aar for Aar bliver mere Efterspörgsel<br />
efter saadanne Skibe i Fragtfarten paa vore nærmere Farvande.<br />
Store engelske Dampskibe begynde allerede nu at sysselsættes i Trælastfarten<br />
imellem Havnene i den Botniske Bugt <strong>og</strong> England.<br />
Gjennem nye Havneanlæg <strong>og</strong> gjennem Udbedring af Indseilingen til flere<br />
af de vigtigste nordfranske, hollandske <strong>og</strong> tyske Östersöhavne blive disse mere<br />
<strong>og</strong> mere gjort tilgjængelige for dybtgaaende Dampskibe.
445<br />
Hertil k<strong>om</strong>mer <strong>og</strong>saa de for Seilskibene ugunstige Vindforholde paa vore<br />
nærmeste Farvande, der medföre en tilsvarende Forlængelse af Reisetiden.<br />
I sit Bidrag til ))Belysningen af Skibsfartens ökon<strong>om</strong>iske Forhold» (Pag.<br />
35) anförer Kjær angaaende Gjennemsnitshurtigheden af Seil <strong>og</strong> Dampskibe paa<br />
de forskjellige Farvande:<br />
»I Henseende til Transportens Hurtighed (udtrykt i de pr. Time tilbagelagte<br />
Antal Kil<strong>om</strong>eter) meddeles folgende Oplysninger for de forskjellige<br />
Transportarter:<br />
Dampskibsfart.<br />
1. Postdampskibe:<br />
Queenstown—Sandy Hook ved New-York ____ 20,5 Kil<strong>om</strong>eter.<br />
Southampton—Sandy Hook 21,2<br />
2. Lastedampskibe:<br />
London—New-York <strong>og</strong> <strong>om</strong>vendt 13,0 »<br />
Havre—New-York <strong>og</strong> <strong>om</strong>vendt 13,0<br />
London—Gibraltar 13,0<br />
Bergen—New-York 15,0<br />
Kristiansund—Santander___ ______ ______ _ 17,0<br />
Seilskibsfart:<br />
1. Engelske Klippere:<br />
Kina—England ________ _______ ______________ 9,4<br />
Sydney—London 9,6<br />
Liverpool—Sydney 8,3<br />
2. Andre engelske Seilskibe:<br />
Rio Janeiro—Portsmouth 7,6<br />
Cap Lizard—Gibraltar 7,8<br />
do —Halifax 4,4<br />
Malta—Gibraltar 4,7<br />
3. Norske Sejlskibe:<br />
Pensacola—Havre 8,2<br />
New-York—London 7,2 D<br />
D —Havre 7,5<br />
Newcastle—Newyork 4,6<br />
Qvebek—London 6,2<br />
Newcastle—Qvebek 4,9<br />
St. Petersburg--London 3,6<br />
Botniske Bugt—England 3,1<br />
Newcastle—St. Petersburg ___ ____________ 5,0 D<br />
Norge—Frankrige 3,4<br />
S<strong>om</strong> det gjennemsnitlige Forhold kan man efter ovenstaaende maaske antage<br />
folgende:<br />
Postdampskibe 20-21 Kil<strong>om</strong>eter pr. Time,<br />
Lastedampskibe 13-15 »<br />
Sejlskibe: Oceanfart 6- 7 »<br />
i Fart paa Östersöen, Middelhavet<br />
<strong>og</strong> andre mere lukkede Farvand 3-5 D D D
446<br />
Den förste Betingelse, for at vi med Fordel skulle kunne drive Dampskibsrederi<br />
i det Store, er vel den, at vi blive i Stand til at skaffe Sysselsættelse<br />
for Dampskibene hele <strong>Aaret</strong> rundt, thi ikke vil det lönne sig at anskaffe större<br />
Dampskibe for blot at sysselsætte dem en vis Tid af <strong>Aaret</strong> <strong>og</strong> lægge dem op<br />
i den övrige Del.<br />
Vore nærmeste Farvande saa,vels<strong>om</strong> Farten paa det Hvide, det Sorte <strong>og</strong><br />
Azofske Hav samt paa Donaufioden tilbyder ikke en saadan Sysselsættelse,<br />
efters<strong>om</strong> disse Farvande ere tilfrosne enten en Del eller hele Vinteren.<br />
Hvad Farten paa Nordamerika angaar, da er denne i Löbet af de stormfulde<br />
Vintermaaneder baade farlig <strong>og</strong> kostbar.<br />
Derimod tilbyder Farten paa Alexandria Sysselsættelse i Llibet af Vintermaanederne<br />
<strong>og</strong> Farten paa de Ost-Indiske Farvande via Suez-Kanalen Syssaettelse<br />
hele <strong>Aaret</strong> rundt, men især i Vinter <strong>og</strong> Foraars Maanederne.<br />
Hvad Vind <strong>og</strong> Veirforholdene paa de sidstnævnte Farvande angaar., saa<br />
fortjener det at bemærkes, at Maanederne Oktober til Januar, da N. O. Monsunen<br />
blæser, netop er den fordelagtigste Aarstid for Sejladsen paa dè Ost-<br />
Indiske Farvande, idet Vejret da er lidet stormfuldt. Fra Februar til Mai<br />
er Vejret i Almindelighed godt. S. V. Monsunen blæser fra Juni til September<br />
ofte med höi Sö <strong>og</strong> Regn.<br />
I min ærbödige Rapport af 2den Marts 1874 har jeg nærmere <strong>om</strong>handlet<br />
Dampskibsfarten via Suez-Kanalen paa de forskjellige Ost-Indiske Havne <strong>og</strong><br />
paa China.<br />
Hvad Dampskibsfarten paa Alexandria angaar, saa fortjener det at bemærkes,<br />
at »det Forenede Bergenske Dampskibs Rhederi» i Löbet af hele forrige<br />
Aar har havt et större Dampskib sysselsat i Fart imellem England <strong>og</strong><br />
Alexandria. Uagtet Fragterne vare lave, saa skal Udbyttet d<strong>og</strong> have været<br />
ret tilfredsstillende.<br />
I den betydelige Trafik, der nu foregaar ad den store Verdens Route<br />
Suez-Kanalen spille vi en aldeles underordnet Rolle.<br />
Medens, s<strong>om</strong> vedlagte* Fortegnelse (Tabel 3) udviser, Trafiken via Suez<br />
Kanalen opgik til 1,457 Skibe dr. 2,139,081 Tons, passeredes Kanalen ikke<br />
af et eneste svensk Dampskib <strong>og</strong> af Norske blot af to, begge af Bergen.<br />
Antallet af disse to Dampskibes Reiser, Reisernes Varighed samt de af<br />
dem optjente Bruttofragter, fremgaar af folgende Tabel:<br />
Passerede Suez-Kanalen paa Gjennemgang.<br />
Maaned<br />
..........<br />
<strong>1879</strong>.<br />
Datum<br />
Reisens<br />
Varighed<br />
i<br />
Dage<br />
Tons<br />
Lastens<br />
hovedsagelige<br />
Inhold<br />
Bruttofragt.<br />
Fra Cardiff til B<strong>om</strong>bay Marts 7 13 1,232 Kul Z 2,225<br />
» Saigon til Bremen April 5 31 1,003 Ris » 3,800<br />
» Moulmain til Gibraltar for Ordre Mai 14 21 1,232 » » 4,800<br />
» Newcastle til B<strong>om</strong>bay Juli 13 17 1,232 Kul » 3,500<br />
» Hamburg til Penang August 27 20 1,003 Stykgods » 3.800<br />
» Coconada til Marseille Oktober 17 23 1,232 Oliefrii » 3,700<br />
6,934 Z 21,825<br />
* Fartöierne ere her opförte saavel paa deres Reise fra Middelhavet til det Röde Hav<br />
*<strong>om</strong> paa deres Tilbagereise.
447<br />
Gjennemsnitsdrægtigheden af de Suez-Kanalen passerende <strong>Handel</strong>sdamp-<br />
-skibe er over 1,300 Register Tons. Dampskibe paa 8 à 900 Register Tons<br />
.ere <strong>og</strong>saa sysselsatte i Farten paa Ost-Indien. Men af saa store Dampskibe<br />
have vi, s<strong>om</strong> tidligere <strong>om</strong>handlet, meget faa.<br />
I Norge findes der <strong>om</strong>trent 8 Dampskibe, alle af Bergen, der have en<br />
Drægtighed af over 700 Register Tons. Af disse ere d<strong>og</strong> de fleste over 1,000<br />
Tons. I Sverige derimod gives der blot n<strong>og</strong>le faa Dampskibe paa 1,000 Tons<br />
<strong>og</strong> neppe 10, der overstige 700 Tons.<br />
Gjennemgaar man derimod Fortegnelsen over den danske <strong>Handel</strong>sflaade for<br />
1876, finder man, at Kjöbenhavn tæller <strong>om</strong>trent 23 Dampskibe med en Drægtighed<br />
af over 700 Tons, <strong>og</strong> deraf en stor Del over 1,000 Tons.<br />
Jeg tror saaledes at have paavist den store Betydning, s<strong>om</strong> Farten paa<br />
Alexandria saavels<strong>om</strong> via Suez-Kanalen paa de Ost-Indiske Farvande har for<br />
Dampskibene, samt Nödvendigheden af at anskaffe större Dampskibe, <strong>om</strong> vi<br />
ville opretholde vor fremragende Stilling iblandt de söfarende Nationer.<br />
Om Egyptens <strong>Handel</strong> i 1 879. Det sidste Aars Höst var, paa Grund af<br />
1878 gunstige Nil, ualmindelig rig. B<strong>om</strong>uldshösten opgik til <strong>om</strong>trent 3,250,000<br />
Cantar eller 500,000 Baller, et Belöb, s<strong>om</strong> den aldrig för havde naaet.<br />
Egyptens <strong>Handel</strong>s<strong>om</strong>sætning opgik i forrige Aar til <strong>om</strong>trent 18,944,434<br />
I, hvoraf 13,842,228 I, falder paa ExpOrten <strong>og</strong> 5,102,206 I: paa Importen.<br />
Naar Exporten saa betydelig overstiger Importen, da er Grunden væsentlig<br />
den, at Befolkningen, hidtil trykket af höie Skatter, aldrig har havt<br />
Raad til at forsyne sig med fremmede Varer. Den störste Del af de Penge,<br />
s<strong>om</strong> Salget af Agerdyrkningsprodukterne indbringe, gaa til Betaling af Skatter,<br />
s<strong>om</strong> udkræves for at forrente Landets enorme Gjeld, der opgaar til <strong>om</strong>trent<br />
116 Millioner I.<br />
Liges<strong>om</strong> Grunden til vor ubetydelige Skibsfart paa Egypten er den, at vi<br />
ikke besidde Skibe, der egne sig til denne Fart, saaledes er Grunden til vor<br />
herværende ringe <strong>Handel</strong> den, at vi hverken har Varer at forsyne Egypten<br />
med eller synderligt Behov for egyptiske Produkter.<br />
For vore tre fornemste Exportartikler, Raaprodukterne Jern, Tömmer <strong>og</strong><br />
Fisk, har Egypten kun ringe Brug, <strong>og</strong> hvad Fabrik <strong>og</strong> Manufakturvarer angaar<br />
staar vor Industri endnu saa lavt, at vi ligesaalidt forma at forsyne Egypten<br />
med Saadanne, s<strong>om</strong> vi formaa at indföre egyptiske Raaprodukter s<strong>om</strong> f. Ex.<br />
B<strong>om</strong>uld <strong>og</strong> B<strong>om</strong>uldsfrö til Forædling.<br />
Trælast. I Löbet af forrige Aar importeredes 9 Ladninger, udgjörende<br />
circa 1,520 Standard, med Trælast fra Sverige.<br />
Fra Norge införtes i Löbet af <strong>1879</strong> ingen Trælast.<br />
De her mest gangbare Dimensioner paa svensk Trælast ere Furuplanker<br />
af 3 X 9, 2 X 9 <strong>og</strong> IN, X 9 T<strong>om</strong>mers Tykkelse <strong>og</strong> Bredde.<br />
Priserne fra Lagerne varierede i Löbet af <strong>1879</strong> fra 58 til 62 Paras pr<br />
Fod 3 X 9 T<strong>om</strong>mers Furuplanker. 1 Piastre = 40 Paras ; 97 1/ 2 Piastre = 1 I.<br />
Trælasthandelen er her hovedsagelig i Hænderne paa de tvende italienske<br />
<strong>Handel</strong>shuse G-. Stagni <strong>og</strong> G-. Luzzatto.<br />
Den her indftirte svenske Trælast anvendes fornemmelig til Snedkerarbeide.<br />
Hövlede Bord indföres <strong>og</strong> benyttes til Forfærdigelse af Gulve. I de bedre<br />
Huse begynde Trægulve mere <strong>og</strong> mere at fortrænge Stengulve. Importen af<br />
færdigtarbeidede Træsager s<strong>om</strong> Döre, Vindueskarme <strong>og</strong> Persienner o. s. v. er ringe.
448<br />
Naar en Gang EgYptens Finantser ere bragte i Orden, <strong>og</strong> Fellahen sikkres<br />
mod Udpresning, saa at der bliver ham n<strong>og</strong>et tilovers at bygge for, er det vel<br />
muligt, at Forbruget <strong>og</strong> Importen af Trælast .vil stige.<br />
Jern. Af svensk Jern .er Forbruget her overmaade ringe.<br />
I en til det Kongl. K<strong>om</strong>merce-Kollegium af 30 Juli 1873 stilet Rapport<br />
tillod jeg mig at fæste Opmærks<strong>om</strong>heden paa den herværende Import af Jernbaand<br />
til Indballering af B<strong>om</strong>uld.<br />
Paa Grund af, at det svenske Jern er det engelske overlegen i Kvalitet<br />
<strong>og</strong> Styrke, ant<strong>og</strong> jeg, at man ved at gjöre de svenske Jernbaand tyndere end<br />
de Engelske alligevel vilde blive i Stand til at levere en brugbar Vare <strong>og</strong><br />
sælge samme Antal svenske Jernbaand til samme Pris s<strong>om</strong> her betales for<br />
engelske..<br />
Forbruget opgaar her aarligen til 3 h, 4,000 Tons. Prisen i England paa<br />
disse Jernbaand er nu circa 7 I. I December Maaned f. A. vare de gaaede<br />
op til 11 I.<br />
Paa Grund af det store Forbrug, fornenalig i Ost-Indien af Jern eller<br />
Staalbaand til Indballering af B<strong>om</strong>uld, fortjener sikkerligen Spörgsmaalet nærmere<br />
at blive undersögt af de svenske Jernfabrikanter.<br />
Forbruget af de hos os gangbare Spiger er her meget ringe, hvorimod<br />
Indförselen af de saakaldte »Pointes de Paris», der k<strong>om</strong>me fra Frankrige <strong>og</strong><br />
Belgien, er betydeligt. I den övrige Del af Orienten har disse »Pointes de<br />
Paris» ligeledes fortrængt de almindelige Spiger.<br />
Spörgsmaalet er derfor, <strong>om</strong> vi ikke skulle were i Stand til at konkurrere<br />
med Frankrige <strong>og</strong> Belgien i Tilvirkningen af denne Vare.<br />
liesteskosöm. S<strong>om</strong> bekjendt udfordres der for Tilvirkningen af denne<br />
Vare et udmærket godt Jern. Det synes rimeligt, at man i Sverige skulde<br />
kunne tilvirke denne Vare til en antagelig Pris.<br />
Paa Grund af det ringe Antal Heste, s<strong>om</strong> findes i Egypten, <strong>og</strong> paa Grund<br />
af at man i Landdistrikterne ikke bruger Sko hverken til Heste eller Æsler,<br />
er Forbruget af disse Söm her meget ringe. Varen indföres fornemlig fra<br />
Frankrige <strong>og</strong> Prisen »en detail» er <strong>om</strong>trent 2 1/2 Francs pr Okka.*<br />
I den övrige Del af Orienten forek<strong>om</strong>mer det mig, at der burde were et<br />
större Marked for denne Vare. De lave Toldsatser, 8 `A" af Varens Værdi,<br />
s<strong>om</strong> gjælder i Tyrkiet, skulde ikke være en Grund til at udelukke os fra dette<br />
Marked.<br />
Is. Deri Is, s<strong>om</strong> her forbruges, er Maskinis, Forbruget er endnu ubetydeligt.<br />
Der findes ingen Ishuse i Alexandria til Isens Opbevaring, <strong>og</strong> saa længe<br />
disse mangle kan der ikke være Spörgsmaal <strong>om</strong> at indföre Is fra Norge.<br />
I Port-Said er der Anledning til at afsætte Is til de Suezkanalen passerende<br />
Skibe. Den der solgte Is er ligeledes Maskinis.<br />
Med Hensyn til Udvidelsen af vor Ishandel — nu væsentligen baseret<br />
paa England <strong>og</strong> paa andre nærliggende Lande -- til fjernere Markeder, gjmlder<br />
det fremfor alt alvorligen at undersöge, <strong>om</strong> vor Is kan konkurrere i Billighed<br />
med den, der tilvirkes paa Maskine.<br />
Hvad der synes at tale for, at den formaar dette, er, at den amerikanske<br />
Is i Ost-Indien kan konkurrere med den der tilvirkede Maskinis.<br />
* 36 Okka = Kil<strong>og</strong>ram 4,545.
449<br />
I min ærbödige Rapport af 10de Februar 1876 tillod jeg mig nærmere<br />
at <strong>om</strong>handle Spörgsmaalet <strong>om</strong> Dannelsen af et K<strong>om</strong>pagnie med Formaal at forsyne<br />
fjernere Markeder med Is.<br />
Et saadant K<strong>om</strong>pagnie maatte selvfölgelig begynde sin Virks<strong>om</strong>hed paa<br />
Steder, hvor der allerede er stort Felt for Virks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> f. Ex. i Calcutta,<br />
hvor Forbruget af Is aarligen opgaar til <strong>om</strong>trent 12 h, 15,000 Tons <strong>og</strong> i<br />
B<strong>om</strong>bay, hvor Indförselen af Is aarligen opgaar til 5 A, 6,000 Tons, foruden<br />
hvad der fabrikeres paa Maskine.<br />
Detailprisen paa Is var den Gang circa 1 1/2 Pence pr paa de fleste<br />
Ost-Indiske Markeder. Fra saadanne Pladse kunde K<strong>om</strong>pagniet derpaa udvide<br />
sin Virks<strong>om</strong>hed til andre indiske Markeder <strong>og</strong> til Havnene i Middelhavet f. Ex.<br />
Alexandria <strong>og</strong> Port-Said, hvor Forbruget endnu er höist ubetydeligt, men hvor<br />
det, gjennem en dygtig Ledning af Forretningen <strong>og</strong> gjennem billigere Priser,<br />
formodentlig betydeligt kunde udvides.<br />
I ovennævnte Rapport paaviste jeg, at paa Grund af de lave Kulfragter,<br />
s<strong>om</strong> betales pr Dampskib, (Hovedfortjenesten værende beregnet paa Retourfragten),<br />
der <strong>om</strong> Efteraaret eller i Löbet af Vinteren afgaa via Suezkanalen fra<br />
England til Ost-Indien, ville vi formodentlig være i Stand til baade at sende<br />
Isen hurtigere <strong>og</strong> billigere ud fra Norge til Ost-Indien, end hvad Amerikanerne<br />
formaa pr Seilskib fra Boston via Cap.<br />
Amerikanerne have ikke været i Stand til regelmwssigen at holde de indiske<br />
Markeder forsynet med Is, saa Varen ofte har manglet, <strong>og</strong> dette skal<br />
were Grunden til, at Maskinisen optraadte s<strong>om</strong> deres Konkurrent.<br />
Ved at forsende Isen pr Dampskib via Suezkanalen maatte det være<br />
meget let regelmæssigen at kunne forsyne nævnte Markeder med Is.<br />
Naar de naturlige Betingelser ere tilstede, for at vi skulle kunne levere<br />
Isen billigere end Amerikanerne, saa kan vel neppe Hensynet til, at det mægtige<br />
amerikanske »Tudor C<strong>om</strong>pagnie» nu der d<strong>om</strong>inerer Ishandelen, være en<br />
afgjörende Grund, til at vi skulde holde os væk. Skulde vi kun tænke at optræde<br />
der, hvor vi ikke vente at finde Konkurrenter, saa vil vor <strong>Handel</strong> aldrig<br />
kunne k<strong>om</strong>me til at udvides.<br />
En etableret Ishandel paa Steder, hvor vi nu ingen <strong>Handel</strong> have, vilde,<br />
s<strong>om</strong> jeg paaviste i min ærbödige Rapport af 10de Februar 1870, sikkerligen<br />
fremkalde andre Forretninger, saa at vor Ishandel vilde blive et Middel til vor<br />
<strong>Handel</strong>s Udvikling.<br />
Vore Dampskibe vilde videre faa Anledning til at erholde Fragter i Löbet<br />
af Vintermaanederne ud til de Ost-Indiske Markeder.<br />
Ol. Værdien af det til Egypten indförte Ol opgaar til <strong>om</strong>trent 29,500 I.<br />
Den störste Import, circa R., 23,000, foregaar fra Osterrige. Fra Eng-<br />
-land indföres for <strong>om</strong>trent 5,300 I.<br />
Det fra Österrige indförte 01 k<strong>om</strong>mer paa Fade <strong>og</strong> skibes over Trieste.<br />
Det engelske 01 k<strong>om</strong>mer for störste Del paa Stenflasker i Kasser h 4<br />
Dusin.<br />
Man tror, at der skulde blive et större Marked for norsk Ol, naar Varen,<br />
Kost, Fragt <strong>og</strong> Assurance iberegnet, kunde leveres i Alexandria for 7 sh.<br />
Sterling pr Dusin.<br />
Det forek<strong>om</strong>mer mig, at Varen maatte kunde sendes hid via Newcastle<br />
til en billig Fragt.<br />
Fyrstikker. Importen opgaar til circa 13,000 k, hvoraf den störste Del<br />
k<strong>om</strong>mer fra Österrige. Varen er meget billig, idet en Kasse österrigske Fyr-
Fragterne fra<br />
Alexandria til<br />
England.<br />
Maaned<br />
B<strong>om</strong>uld pr Ton à 40<br />
Kubikfod.<br />
Höieste<br />
Fragt<br />
Laveste<br />
Fragt<br />
Januar 12 sh. 6 d. 12 sh. 6 d.<br />
Februar 12 » 6 » 12 » 6 »<br />
Marts 12 » 6 » 12 a 6 »<br />
April 15 » — 12 » 6 »<br />
Mai 15 » — 12 » 6 n<br />
Juni 15 » — 12 » 6 »<br />
Juli 15 » -- 13 » 9 »<br />
August 12 » 6 d. 12 » 6 »<br />
September 20 » — 12 » 6 »<br />
Oktober 22 » 6 d. 20 » ___<br />
November ....... 22 » 6 » 20 » ___<br />
December ...... 20 » — 15 » ......_<br />
450<br />
stikker, indeholdende 200 Dusin !Esker, <strong>og</strong> hver !Eske indeholdende 150 Stykker,<br />
her sælges til 2 L 3 sh. 1 d.<br />
Virkelige <strong>og</strong> imiterede svenske <strong>og</strong> norske Fyrstikker findes her, men i<br />
ringe Mængde. Spörgsmaalet er, <strong>om</strong> det ikke, for at de kunne faa Indpas,<br />
skulde betale sig at gjöre n<strong>og</strong>le Opoffrelser, <strong>og</strong> i Begyndelsen sælge Varen<br />
meget billigt, <strong>og</strong> mar den er bleven kjendt <strong>og</strong> efterspurgt paa Grund af sin<br />
Godhed, da at betinge sig en passende Pris.<br />
Af stor Vigtighed er det at erholde en billig Fragt. Skulde denne Vare<br />
ikke kunde sendes s<strong>om</strong> Dækslast med de fra Sverige hid k<strong>om</strong>mende Trælastladninger?<br />
Papir. Indförselen er ikke ubetydelig. Indförselen fra Osterrige <strong>og</strong> Italien<br />
af Skrivpapir anslaaes til circa t, 14,500,<br />
Cigaretpapir fra Frankrige <strong>og</strong> Osterrige » » » 43,000,<br />
D Trykpapir fra Frankrige 2,500,<br />
» Pap <strong>og</strong> Pakpapir fra Frankrige, Osterrige <strong>og</strong> Italien D 4,727.<br />
Export. Jeg tillader mig at vedlægge en Fortegnelse (Tabel 5) over Priserne<br />
under Löbet af forrige Aar ma de vigtigste egyptiske Exportartikler.<br />
Angaaende de forskjellige egyptiske Exportartiklers Betydning for de Forenede<br />
Riger, liar jeg i talrige Rapporter fremhævet det egyptiske B<strong>om</strong>uldsfrö,<br />
der anvendes til Fabrication af Olie <strong>og</strong> Oliekager, hvilke sidste spiller en saa<br />
betydelig Rolle s<strong>om</strong> Kraftfoder.<br />
Bilag.<br />
Kornvarer pr quarter<br />
h 480 R<br />
Höieste<br />
Fragt<br />
Anker Bädtker.<br />
Tabel Nr 1. Fragtnoteringer i Alexandria i Löbet af <strong>1879</strong>.<br />
Laveste<br />
Fragt<br />
B<strong>om</strong>uldsfrei pr Ton<br />
h 2,240 R<br />
Haieste<br />
Fragt<br />
Laveste<br />
Fragt<br />
2 ah. ...._. 1 sh. 6 d. 11 sh. — 11 sh. —<br />
2 » 3 d. 1 » 6 » 11 » ___ 10 »<br />
2 » ....... 1 » 9 » 15 » — 10 » —<br />
2 » 9 d. 2 }) ....... 14 ...._ 14 »<br />
3 » 6 » 2 » 9 » 17 » ..__ 14 »<br />
a » 6 » 2 » 9 » 16 » ___. 15 » .......<br />
3 » ___ 2 » 5 » 15 » ___ 12 » 6 d.<br />
3 » 3 d. 2 9 » 16 » ___ 14 » ___<br />
3 » 6 » 2 » 9 » 17 » — 15 » ___<br />
4 » 3 » 3 » 6 n 22 » 6 d. 17 » ___<br />
4 » 3 » 3 » 22 » 6 » 20 » ___<br />
3 » 3 » 2 » 9 » 18 » 6 » 16 .......<br />
B<strong>om</strong>uldsfragterne direkte til Kronstadt <strong>og</strong> Reval 37 h 40 sh per Vægt Tons.<br />
Kulfragterne fra Newcastle fra 12 h 16 sh. pr Ton.<br />
Trælastfragterne fra den Botniske Bugt fra 85 til 100 Francs pr Standard.
Nationalitet<br />
451<br />
Tabel Nr 2. Antal af Fartöier ank<strong>om</strong>ne til Alexandria i Löbet af <strong>1879</strong>.<br />
Nationalitet<br />
Postdampski-<br />
Dampskibe,<br />
be, der tillige<br />
der blot trans-<br />
transportere<br />
portere Varer<br />
Varer<br />
Postdamp-<br />
Dampskibe,<br />
skibe, der tilder<br />
blot transligetransporportere<br />
Varer<br />
tere Varer<br />
Sejlskibe Total<br />
Antal Antal Antal Antal Tons<br />
Amerikanske 1 1<br />
Belgiske 1 1<br />
Danske 1 2 .3<br />
Engelske 174 442 15 631<br />
Franske 117 5 2 124<br />
Græske 124 124<br />
Jerusalemske . 2 2<br />
Italienske 66 43 109<br />
Russiske 18 2 20<br />
Rumteniske 1<br />
Samiotiske 10 10<br />
Spanske 2 2<br />
Svenske <strong>og</strong> Norske 10 19<br />
Tunesiske 4 4<br />
Tvdske 4 5<br />
Ty. rkiske 4 886* 890<br />
Ægyptiske 58 4 62<br />
Österrigske 129 44 173<br />
* Mindre Kystfartöier.<br />
562 466 1,153 2,181 1,102,107<br />
Tabel Nr 3. Antal af Fartöier afgaaede fra Alexandria i Löbet af <strong>1879</strong>.<br />
Seilskibe<br />
Antal Antal Antal Antal<br />
Amerikanske<br />
Belgiske 1 1<br />
Danske 1 2 3<br />
Engelske 160 427 13 600<br />
Franske 108 12 2 122<br />
Græske 112' 112<br />
Jerusalemske 11 11<br />
Italienske 69 2 54 125<br />
Russiske 17 2 19<br />
Samiotiske . 8 8<br />
Serbiske 1 1<br />
Spanske 2 2<br />
Svenske <strong>og</strong> Norske ..... 10 11 21<br />
Tunesiske<br />
Tydske 4 4<br />
Tyrkiske 5 991' 996<br />
Ægyptiske 52 52<br />
Österrigske 128 48 177<br />
Mindre Kystfartöier.<br />
534 460 1,260 2,254<br />
Total<br />
I Tons<br />
1,028,811
B<strong>om</strong>uld<br />
B<strong>om</strong>uldsfrö<br />
452<br />
Tabel Nr 4. Antal af Fartöier, der passerede Suez-Kanalen i Löbet af <strong>1879</strong>.<br />
Nationalitet Register Tons Paa Veien<br />
til det Röde<br />
Hav<br />
Amerikanske 2,000 1<br />
Danske 4,962 2<br />
Engelske 1,637,256 561<br />
Franske 174,259 49<br />
Hollandske 113,841 32<br />
Italienske 66,828 28<br />
Japanesiske , 1,229 1<br />
Norske 6,934 3<br />
Ott<strong>om</strong>aniske 2,862 3<br />
Portugisiske 5,352 2<br />
Russiske 7,515 3<br />
Serbiske 1,202 1<br />
Spanske 40,967 13<br />
Tydske 16,427 9<br />
Ægyptiske 7,365 4<br />
österrigske 50,082 20<br />
Total 2,139,081 1 732<br />
Det exporterede<br />
Kvantum<br />
Cantar 2,715,327<br />
Ardeb. 1,663,437<br />
Bönner Ardeb. * 919,345<br />
Mais 45,693<br />
Byg 129,153<br />
Hvede(forskjellige Kvaliteter) » 1,221,117<br />
Sukker Cantar 749,436<br />
Antal Fartöier<br />
K<strong>om</strong>mende<br />
fra det Röde<br />
Hav<br />
3<br />
563<br />
44<br />
29<br />
24<br />
3<br />
2<br />
4<br />
4<br />
1<br />
12<br />
7<br />
9<br />
20<br />
Pris<br />
Total<br />
1<br />
5<br />
1,124<br />
93<br />
61<br />
52<br />
1<br />
6<br />
5<br />
6<br />
7<br />
2<br />
25<br />
16<br />
13<br />
40<br />
725 1,157<br />
Tabel Nr 5. Udförselsmængden <strong>og</strong> Priserne paa de vigtigste Egyptiske<br />
Vareslag i Löbet af <strong>1879</strong>.<br />
* 1 Ardeb. =- 5/8 quarter.<br />
7 A, 8 1/4 Pence pr lb. frit <strong>om</strong>bord<br />
6 J 10 sh. it 7 L. 10 sh. pr Tons h<br />
2,2240 lb. f. o. b.<br />
24 sh. it 34 sh. pr quarter A, 480 R.<br />
26 » » 29 » » » » 480 »<br />
22 » » 24 » » » » 400 »<br />
Saida Hvede 32 sh. à 42 sh. pr quarter<br />
it 480 R.<br />
Baheira Hvede 35 sh. h 45 sh. pr quarter<br />
A, 480 R.<br />
Hvidt krystalliseret 26 sh. f. o. b. pr 112 lb.<br />
Brunt Sukker 16 sh. A,18 » 112 »
Antwerpen den 10 juli 1880.<br />
453<br />
Belgien.<br />
(Skrifvelse till Ministern för utrikes ärendena).<br />
Vadret har hittills i allmanhet vant gynsamt för årsvaxten, och tyckes<br />
man hafva goda utsigter för sadesskörden, under det att höet uppgifves hafva<br />
mer eller mindre lidit af ihållande regn under slåttertiden.<br />
Ehuru fraktsatserna annu icke erfarit den vantade stegringen, har dock<br />
sjöfarten på Antwerpen under första hälften af året vant ganska jemn och hållit<br />
sig uppe i jemförelse med förlidet an Följande fraktslut hafva noterats för<br />
resor till Antwerpen:<br />
från Nederkalix för bjelkar fr. 65 o. 5 %,<br />
» Gefle » skuret trä, » 50 o. 5 X,<br />
» Piteå » bjelkar» 60 o. 5 %, ,<br />
» Nederkalix » plankor_____ » 60 o. 5 %,<br />
D Rand » » » 58 h, 59 in full,<br />
» Skellefted D » » 58 o. 5 ,°4,<br />
D » » » o. battens » 56 o. 5 %,<br />
D » » tjära » 3 1/4 h, 3 1/2 pr baril,<br />
D Hernösand » plankor o. battens » 55 in full,<br />
D Sundsvall D skuret trä » 54 o. 5 %,<br />
» Söderhamn » D D 57 in full,<br />
D Hernösand » bjelkar o. batteris » 50 o. 5 ,% ,<br />
» Söderhamn » skuret tra » 53,<br />
» Sundsvall » » » 50,<br />
» Hudiksvall » » ___ » 50,<br />
» Gefle D D D 55,<br />
D . Helgenas D D -__- D 50 in full,<br />
D Halmstad » brader » 42 o. 5 X,<br />
D Kristiansand D battens D 36 o. 5 %,<br />
D G-amla Karleby » D O. plankor )) 62 o. 5 %,<br />
D Viborg » planker D 54 h 55 in full,<br />
D Kotka D D D 54 h, 55 in full,'<br />
D Kronstadt » D » 60,<br />
D Riga D bjelkar cent. 18 pr fot,<br />
» D D plankor ___ ___ fr. 58 in full,<br />
D Windau D D ___ ______ » 48 » »<br />
D Memel D D ___ ______ fl. 11 pr last,<br />
D Danzig » sleepers D 14 D load.<br />
Utfrakter från Antwerpen hafva noterats:<br />
till Alger för jern fr. 19 pr ton,<br />
D Camocim D rails sh. 23 »<br />
D Galveston D D » 19 D »<br />
D Mauritius D guano » 25 D D
454<br />
till Malaaför kol fr. 17 pr ton,<br />
D Nantes » rails » 10 D D<br />
» Neworleans » styckegods sh. 12 h 13 D D<br />
» Newyork » glas » 11 h 12 » »<br />
» » D t<strong>om</strong>ma fat d. 6 6, 7 » fat,<br />
» Oran D jern ..„ ___ sh. 16 » ton,<br />
» Pernambuco » styckegods___ » 27 d. 6 » »<br />
» Penedo » rails D 33 » D<br />
» Paranagua » » ___ ______ » 28 » »<br />
» Philadelfia » jern » 10 D »<br />
» Quebec o. Montreal » glas »11 A 12 » »<br />
D Rio Janeiro » styckegods_ D 30 » D<br />
» Rio Grande D rails » 40 à, 45 » »<br />
D S:t Th<strong>om</strong>as » guano » 10 » D<br />
» » » kol _-<br />
» 8 » »<br />
» Sagua la Grande » rails » 20 » »<br />
D Smyrna » styckegods fr. 21 » »<br />
D Triest » » D 21 » »<br />
D Valparaiso » » D 20 » »<br />
Vid Antwerpens tullstation inklarerade under innevarande års första halfdel<br />
2,221 fartyg mot 1,909 fartyg under motsvarande tid året förut. Bland<br />
de i dr ank<strong>om</strong>na fartygen voro 228 tyska, 19 amerikanska, 1,120 engelska, 6<br />
österrikiska, 135 belgiska, 127 danska, 43 spanska, 91 franska, 3 grekiska,<br />
68 holländska, 35 italienska, 10 portugisiska, o. s. v. Af dessa fartyg afgingo<br />
1,457 med last oçh 747 i barlast.<br />
Af de Förenade rikenas fartyg ank<strong>om</strong>mo :<br />
108 svenska fartyg <strong>om</strong> 44,201 tons till Antwerpen,<br />
39 » » » 6,367 » D vicekonsulsstationerna,<br />
147 norska D D 60,876 » » Antwerpen,<br />
64 » D » 13,750 » D vicekonsulsstationerna.<br />
Till Belgien infördes under årets fon första månader:<br />
från div. främmande länder 34,524 kub.-meter ek- och valnöt-trä,<br />
D » D 31,225 D andra oskurna byggnads-trävaror,<br />
» » » 109,822 » » skurna D<br />
D Sverige och Norge 89,042 » » D D<br />
D D D 2,848 D D oskurna D<br />
Sås<strong>om</strong> i Antwerpen gallande pris å trävaror vid juni månads utgång har<br />
angifvits:<br />
2 X 9 F krona B från G-efle 1:a 45 centimer,<br />
2X 9 F » B » »2:a32 »<br />
2 1/ 2 X 7 (röda) D Sverige 3:a o. 4:a 18 1/4 h 18 1/2 cent.,<br />
3 X 9 D » » 4:a 29 h, 30 »<br />
3 X 9 D » D 2:a o. 3:a 32 à 36 D<br />
3 X 9 P » » krona 48 »<br />
6/4 X 9 D D D D 35 D<br />
6/4 X 9 » » D2:a25»<br />
2V, X 7 (röda o. hvita) » » 5:a 16 »<br />
2 1/ 2 X 7 (d:o mixed) D D 18 V, h 18 3/4D<br />
2 1/2 X7 (röda) D D 1:a 20 »
455<br />
3 X 9 (röda) från Sverige<br />
2 X 9 » »<br />
2 X 9 » »<br />
2 X 9<br />
6/4 X 9<br />
6/4 X 9<br />
6/4 X 5<br />
6/4 X 5<br />
6/4 X 5 » »<br />
6/4 X5<br />
alit per löpande Antwerpens fot;<br />
hyflade bräder (röda) från Sverige<br />
alit per qvadratmeter.<br />
Kursnoteringarne på platsen<br />
D<br />
5:a 26<br />
cent.,<br />
3:a 24<br />
D<br />
2:a 28<br />
1:a 45<br />
3:a 13 A, 15<br />
1:a 27 h, 35<br />
3:aX X X 81/4<br />
D<br />
2:a NAS 9<br />
1:a KAB 13 h 14<br />
4:a X X 6 3/4 à 7<br />
1:a francs 2,50 h 2,7 0„<br />
2:a » 2 à 2,20,<br />
3:a »1,50 h 1,80,<br />
Amsterdam pr 100 floriner fr.<br />
209,15 à 209,45,<br />
Rotterdam » 100 » 209,15 à 209,45,<br />
Tyskland 100 riksmark 123,40,<br />
Wien 100 gulden 212,50,<br />
London 1 (t Sten. 25,32 h, 25,36,<br />
Paris 100 francs 100,05 h 100,20,<br />
Italien (guld) » 100 lire 99,50,<br />
Schweitz 100 francs 100,<br />
Belgien 3) 100<br />
Diskonto i allmänna<br />
D D<br />
marknaden<br />
99 , 87 72,<br />
2742 3/4 %•<br />
Nederländska Ostindien.<br />
Batavia den 21 maj 1880.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium).<br />
0. L. Ber<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet dr <strong>1879</strong> framgår af<br />
följande öfversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo fan utrikes orter med last 8 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,637 tons,<br />
» » » » i barlast 4 » » 0 2,224 »<br />
Fran 0 afgingo till » » med last 12 » » » 6,603<br />
» » » » i barlast 1 » » » 902 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo från » » med last 3 norska » o 1,744<br />
» » » » » i barlast 2 » » » 1,005 »<br />
Fran » afgingo till » med last 6 » » » 3,586<br />
» 0 » 0 » » i barlast 2 » » » 1,479 »
456<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 11 <strong>om</strong> tillsammans<br />
6,381 tons; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 18 <strong>om</strong> 10,189 tons.<br />
Ingen direkt införsel egde rum under dr <strong>1879</strong> från de Förenade rikena.<br />
Totalimporten utgjorde ifrågavarande dr:<br />
jern<br />
stål<br />
koppar<br />
zink och spelter<br />
tenn<br />
jernspik<br />
stenkol tengelska<br />
australiska<br />
svensk tjara._<br />
stenkolstjära<br />
is _<br />
petroleum _<br />
132,459<br />
4,192<br />
2,483<br />
20,814<br />
2,222<br />
13,430<br />
60,015<br />
19,774<br />
5,450<br />
780<br />
1,613<br />
1,171,627<br />
stänger<br />
lador<br />
kistor<br />
lador<br />
tons<br />
barrels<br />
tons<br />
fat <strong>om</strong><br />
och knippen emot<br />
10 gallons<br />
194,367 dr 1878,<br />
7,868<br />
2,642<br />
7,417<br />
1,872<br />
10,887<br />
82,047<br />
8,741<br />
2,738<br />
501<br />
1,152<br />
492,655<br />
Jern. Införseln fördelar sig sålunda: svenskt jern 90,644 stanger och<br />
knippen, engeiskt 35,918, tyskt 5,897. Införseln af svenskt jern var således<br />
hr <strong>1879</strong> ungefar densamma s<strong>om</strong> år 1878. Till följd af den ringa införseln<br />
höll sig priset för svenskt jern under årets sex första månader stadigt vid 9<br />
9 1/2 holl. floriner. Under juli—september stodo prisen åter lagre till följd af<br />
den ökade införseln, men sedan prisen hemma stigit, blefvo de äfven här fastare,<br />
och under årets tre sista månader betaltes 9 3/4 flor. Några innehafvare<br />
hafva sedan erhållit än mera.<br />
Stål. Sedan den infödda befolkningen mer och mer börjat vänja sig vid<br />
att köpa europeiska verktyg i stället för att sjelf tillverka dem, har förbrukningen<br />
af stål årligen minskats. Priset förblef detsamma s<strong>om</strong> under föregående<br />
år, 9 à 10 flor. pr tub.<br />
Koppar och gul metall. Införseln var ungefär densamma s<strong>om</strong> dr 1878;<br />
prisen utgjorde för holländsk tillverkning 60 à 65 fl., för engelsk 60 à 64 fl.<br />
och för gui metall 55 60 fl. Mot slutet af året betingade säljare dock<br />
högre pris, och man har j —, "salt till resp. 72 h, 74, 70 h, 72 och 65 fl.<br />
Zink och speller. Den stora införseln gjorde att priset ej kunde undergå<br />
någon förbättring, utan höll det sig fortfarande <strong>om</strong>kring 19 à 20 fl. för zink<br />
och 16 à 16 1/2 fl. för spelter.<br />
Bly. S<strong>om</strong> införseln var större an förbrukningen, föllo prisen småning<strong>om</strong><br />
för bly i plåtar från 20 till 18 1/ 2 fl. och för bly i tackor från 15 till 147 2 fl.<br />
Jernspik. Ej heller denna artikel kan uppvisa någon stegring i priset,<br />
utan höll det sig fortfarande mellan 10 och 13V, fl. pr pikul.<br />
Stenkol. Minskningen i införseln af denna vara, i jemförelse med dr 1878,<br />
får ej tillskrifvas ett aftagande i förbrukningen utan beror endast på att titskilliga<br />
laddningar ank<strong>om</strong>mit senare. Till följd af att år <strong>1879</strong> var mycket<br />
regnigt, stego prisen betydligt, och i augusti-september betaltes ända till 35 fl.<br />
pr ton för australiska kol af sockerfabrikanter s<strong>om</strong> voro i behof af bransle.<br />
Vid årets slut betaltes 24 à 25 fl. för engelska och 20 h 22 fl. för australiska<br />
kol.<br />
jära. Priset för svensk tjara håller sig fortfarande vid 19 à 22 fl. pr<br />
barrel. Stenkolstjära säljes för 8 à 9 fl.
457<br />
Is. Denna vara infördes allenast af »the Tudor Ice C<strong>om</strong>pany» i Boston;<br />
detaljpriset var 7 cents pr pound. Förbrukningen befinner sig arligen i tillväxt.<br />
Petroleum. Den årliga förbrukningen haraf kan nu anses hafva stigit<br />
1,200,000 fat <strong>om</strong> 10 gallons, och, oaktadt den stora införseln, kunde priset<br />
halla sig uppe under aret, men nu tyckes ett missförhallande hafva inträdt<br />
mellan förraden och behofvet.<br />
Under ar <strong>1879</strong> egde ingen direkt utförsel rum härifran till de Förenade<br />
rikena.<br />
Javas förnämsta exportartiklar utgjordes af:<br />
socker<br />
kaffe<br />
ris<br />
kryddor<br />
té<br />
d:o<br />
tobak<br />
damar-gummi___<br />
guttapercha<br />
tenn<br />
rotting<br />
indigo<br />
hudar<br />
d:o<br />
arrack<br />
3,045,003<br />
1,157,278<br />
146,688<br />
52,271<br />
64,437<br />
111<br />
197,384<br />
13,663<br />
588<br />
143,917<br />
29,859<br />
990,550<br />
374,312<br />
32<br />
3,482<br />
pikuls 'emot<br />
lador<br />
pikuls<br />
D<br />
D<br />
D<br />
D<br />
holl. skalp.<br />
stycken D<br />
pikuls D<br />
leagers<br />
3,473,955<br />
920,751<br />
72,780<br />
21,979<br />
74,695<br />
422<br />
230,627<br />
10,569<br />
963<br />
141,028<br />
26,928<br />
863,114<br />
332,405<br />
1,658<br />
8,128<br />
ar 1878,<br />
D<br />
Socken Skörden <strong>1879</strong>-1880 blef mycket liten till qvantitiet och äfven<br />
dålig till qvaliteten. Hela skörden torde ej k<strong>om</strong>ma att öfverstiga 3,300,000<br />
pikuls eller 12 mindre an en medelskörd. Årets affärer började först i<br />
juli och da till ett pris af 13 1/4 fl. för n:r 14, ugusti hade dock priset redan<br />
stigit till 14 3/4, och när nyheterna fran Europa hitk<strong>om</strong>mo i oktober <strong>om</strong><br />
den skada, regnet ' förorsakat pa sockerbetsskörden, blef spekulationen mycket<br />
liflig. I november betaltes ända till 177 2 ft., men de fallande prisen i Europa<br />
hafva gjort att dessa spekulationer misslyckats ganska betydligt. Såvidt man<br />
nu kan döma äro ej utsigterna för 1880-1881 ars skörd särdeles gynsamma.<br />
Kaffe. Skörden <strong>1879</strong>-1880 anses hafva gifvit:<br />
regeringens plantager pa Java<br />
D enskilda »<br />
D Sumatra<br />
D Moluckerna<br />
D<br />
D<br />
1,260,000 pikuls,<br />
250,000 »<br />
120,000<br />
75,000 D<br />
1,705,000 pikuls.<br />
Skörden kan anses vara den rikaste i mannaminne. Da de första affärerna<br />
i det nya kaffet afslötos i juni—juli, betingades för vestindisk vara 50 h,<br />
50 1/ 2 fl. och för god ordinär 42 fl.; i september voro prisen resp. 54 h 55<br />
och 42 4 47 1/2 fl.; i oktober 56 och 44 à, 46 fl. Prisen fortforo att stiga<br />
och i november betaltes 60 à 61 och 50 à 52 fl. Till sistniimnda pris försåldes<br />
större delen af hvad s<strong>om</strong> då fanns qvar af skörden, men då en neat-<br />
Ber. <strong>om</strong> <strong>Handel</strong> o. Sjöfart. 30
458 .<br />
gående tendens i december börja,de intrada på den europeiska marknaden samt<br />
sedan fortfor, torde koparne sakerligen hafva lidit stora förluster.<br />
Den officiella berakningen af regeringens skörd 1880-1881 ar ej högre<br />
an 760,000 pikuls, men regeringens första berakning brukar alltid vara under<br />
hvad skörden sedan blir i verkligheten.<br />
I Padang stalde sig prisen i medeltal sålunda:<br />
28 mars<br />
2 juli<br />
24 september<br />
24 december<br />
Regeringens<br />
1:a 20,600 pikuls h 60,00 fl., 2:a 1,000 pikuls h 15,06 1,<br />
» 32,600 D h 58,70 » » 600 » h 12,58 D<br />
» 28,000 » h 59,69 » 600 » 13,15 »<br />
» 22,400 » h 66,24 D » 400 » h 20,52 .»<br />
103,600 pikuls 2600 pikuls.<br />
försaljningar af Javaplanteringarne gåfvo s<strong>om</strong> resultat:<br />
25 augusti 5,000 pikuls<br />
10,000 D<br />
_______ 10,000<br />
16 september 15,000 »<br />
» ______ 5,000 »<br />
5,000 »<br />
25 oktober ______ 19,600 »<br />
5,000 »<br />
____ 400<br />
11 november 25,000 »<br />
Samarang h 44,06<br />
Kadoe h 45,12<br />
Preangerà 55,20<br />
Passoeroean h 42,87<br />
Samarang h 45,44<br />
Kadoe h 47,59<br />
Malangà 47,09 1/2<br />
Passoeroean h 46,63<br />
vestind. vara h 51;50<br />
Preanger h 64,07 V,<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt har stirre delen af Padangkaffet, 99,385 pikuls, gått till<br />
Amerika; af Javakaffe Bandes 70,764 pikuls dit.<br />
Ris. Exporten, s<strong>om</strong> var mycket stor, inskrankte sig till de finare<br />
sorterna.<br />
Kryddor. Den ofantliga tillvaxten i exportén beror uteslutande på artikeln<br />
peppar, hvaraf utfördes ej mindre an 35,267 pikuls. Man betalte en tid<br />
till och med 23 fl., men detta höga pris, s<strong>om</strong> endast var beroende på spekulation,<br />
kunde ej hålla sig lange.<br />
Té. Det tillandagångna året har icke att uppvisa någon utveekling af téodlingen,<br />
()ch den egendorctliga • lukt, Javatéet har, gör att det troligen aldrig<br />
k<strong>om</strong>mer att blifva af någon betydelse för ön.<br />
Tobak. Det ihållande regnet inverkade mycket skadligt på tobaksodlingen,<br />
och på s<strong>om</strong>liga plantager ansag man det ej ens löna mödan att skörda. S<strong>om</strong><br />
emellertid tobaksodlingen Ar af stor betydelse för den infödda befolkningen utgör<br />
en rad af dåliga skördar en stor olycka, och man maste derför hoppas att<br />
den k<strong>om</strong>mande skörden skall blifva battre.<br />
Tenn. Af Billitontenn producerades 84,712 pikuls och af Bankatenn<br />
77,615. Alit Bankatenn utförde's s<strong>om</strong> vanligt till Holland för regeringens<br />
rakning. Af Billitontenn utbjöds på auktion och betingade i medelpris pr pikul<br />
10 februari 12,048 pikuls 38,42 flor.,<br />
15 april 12,004 »à 45,98 »<br />
9 juni 13,029 h 43,70<br />
11 augusti 13,042 h 42,28<br />
13 oktober 13,039 56,32<br />
8 december 13,013 h 62,29<br />
76,175 pikuls.
459<br />
I jemförelse med foregående år utvisa de båda senaste försaljningarne en<br />
förbattring s<strong>om</strong> uppgår till mer an 50 %<br />
Oljekakor. Denna utförsel har helt och hallet upphört; produktionen Ur<br />
ej ens tillracklig för behofvet på stallet, utan stora qvantiteter gödningsamnen<br />
maste införas.<br />
Indigo. Odlingen deraf visar en förbattring mot år <strong>1879</strong>. De basta<br />
qvaliteterna betaltes med 4 A, 474 fl. pr kilo.<br />
Hudar. Priset var något lagre an under 1878; far buffelhudar betaltes<br />
20 A, 30 cents, för kohudar 30 à 45 cents pr V, kilo eller hollandskt pound.<br />
Arrack. De stora förluster, exportörerna af denna vara lidit, gjorde att<br />
vid de afslutade kontraktens utgång mot slutet af året priset föll från 170 till<br />
till 90 fl., och har det sedan gått ned till 80 fl. pr leager <strong>om</strong> 600 liter.<br />
Fraktmarknadens stallning var mycket battre under <strong>1879</strong> an under föregående<br />
år, mot årets slut betaltes för seglande fartyg 65 sh. h 67 sh. 6 d.<br />
pr ton.<br />
Vid en öfversigt af de senaste åtta seglationsåren, från 1 juli till 30 juni,<br />
visar det sig att vår marknad sysselsatte:<br />
1872-1873 298 segelfartyg och 22 ångfartyg <strong>om</strong> 236,396 tons,<br />
1873-1874 300 30 » 248,900<br />
1874-1875 313 32 » 285,981<br />
1875-187 2 36 » » 256,946<br />
1876-1877342 37 304,346<br />
1877-1878 _________ 329 37 » » 314,946<br />
1878-<strong>1879</strong> 257 34 » 262,246<br />
1 juli—december <strong>1879</strong>___ 224 25 » » 221,346<br />
Frakterna för segelfartyg till kanalen för ordres eller till Amerika voro<br />
under samma år:<br />
Fran 1 juli-31 december. Från 1 januari-30 juni.<br />
1872: högst 90 sb. lagst 72 sh. 6 d. 1873: högst 80 sh. lagst 75 sh.<br />
1873: » 85 D » 70 D 1874: D 67 » 6d. » 65 »<br />
1874: » 72 » 6 d. D 57 » 6 » 1875: » 60 D » 5.7 D 6 d.<br />
1875: » 65 » » 50 D 1876: » 50 » » 45 D<br />
1876: D 65 » » 57 » 6 D 1877: » 60 D » 50 »<br />
1877: » 62 D 6 » » 47 » 6» 1878 » 47 D 6 d. » 40»<br />
1878: » 42 » 6 » D 27 » 6 » <strong>1879</strong>: » 40 D D 25 »<br />
<strong>1879</strong>: » 67 D 6 » » 42 » 6»<br />
Förut<strong>om</strong> af andra olyckor hemsöktes On under förlidet ar jemval af<br />
kreaturspesten, s<strong>om</strong>, oaktadt de mest energiska åtgarder vidtagits till dess hammande,<br />
anstalt stor förödelse och ännu icke upphört.<br />
W. Su,erniondt.
Nürnberg den 30 juni 1880.<br />
46.0<br />
Tyska riket.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Det förflutna året var ej sardeles gynsamt fir industrien. Tvärt<strong>om</strong> hafva<br />
de fiesta industrigrenar, i förhållande till åren 1876-1878, gått alarm mera<br />
tillbaka, och våra handelsförbindelser med åtskilliga främmande stater, förr ganska<br />
betydande för &TO importen s<strong>om</strong> exporten, hafva förminskats.<br />
Sålunda hafva Nordamerikas förenta stater och Ryssland un .dandragit sig<br />
vårt bistand vid förfarAigandet af en mangd saker, för hvilka de ford<strong>om</strong> voro<br />
tvungna att betala oss tribut. Annu mera, de konkurrera för närvarande med<br />
oss i artiklar, hvilka förr utgjorde ett monopol för den tyska industrien. För<br />
att beskydda sinn nya industrigrenar hafva dessa lander faststallt höga tullar,<br />
hvilka förhindra all införsel af våra produkter. Oaktadt jag egentligen endast<br />
hat; att red<strong>og</strong>öra för staden Nürnberg med narmaste <strong>om</strong>gifning, antager jag dock,<br />
det ej kan vara alldeles utan intresse att given kasta en blick på handeln och<br />
industrien i öfriga delar af konungariket Bayern.<br />
För att kunna lemna battre upplysning har<strong>om</strong>, betjenar jag mig af landets<br />
indelning i åtta större departement eller provinser, hvarje i besittning af sin<br />
särskilda handelsgren.<br />
1. Mittelfranken. Dess mest betydande stad för handel och industri al.<br />
Nürnberg, hvarför jag isynnerhet faster mig vid förhållandena på denna plats.<br />
Affärerna hafva i det hela taget icke vant gynsammare har an i bfriga<br />
delar af landet. Hvad s<strong>om</strong> vanligen förek<strong>om</strong>mer i handeln under namn af<br />
Nürnbergerkram har haft ganska god afsättning, men måste- de exporthus, s<strong>om</strong><br />
arbeta harmed, i anseende till den starka konkurrensen, bevilja mycket lång<br />
kredit, hvarför större delen af vinsten endast ar inbillad till följd af den stora<br />
ranteförlu.sten å det anvanda kapitalet, konkurrensen har afven <strong>om</strong>öjliggjort all<br />
större utbredning af denna handelsgren. Försäljningen i k<strong>om</strong>mission var förr<br />
ganska betydande, men har nu helt och hallet upphört, då fabrikanterna sjelfva<br />
• besöka de främmande platserna.<br />
Hufvudartiklarne, s<strong>om</strong> af fabrikanterna exporteras, är°:<br />
Feirg och kemiska fabrikat, hvilka oaktadt den stora konkurrensen bibehålla<br />
sin öfverlägsenhet.<br />
I narheten af Nürnberg ligger en, sodafabrik, hvilken måste uppbjuda alla<br />
krafter, för att bekampa den påtrangande konkurrensen isynnerhet från England.<br />
Den ar emellertid val inrättad och dess fabrikat utmarkt.<br />
Kop_partråd, guld- och silfverglitter. Leoniska fabrikat, guld- och silfvertrensar,<br />
veifnader och bårder. Afsättningen har ej vant så stor till följd af<br />
det politiska tillståndet i Orienten. I Södra Amerika och Indien hafva dessa<br />
artiklar afven haft svårigheter att bekänipa.<br />
Staniol- och metallkapslar. Fabrikanterna aro icke sardeles belåtna med<br />
affarerna; emellertid hoppas man erhålta större beställningar från Amerika.
461<br />
Spegelglasfabrikanterna begagna sig numera af silfvervitriol i stallet för .sianiol,<br />
hvarför even tillverkningen förminskats.<br />
Spegelglas. Exporten på Amerika Ali sedan någon tid lifligare och order<br />
finnas had.<br />
Guld-, silfver- och messingtråd. I jemnförelse med föregående år air tillverkningen<br />
temligen ringa, hvilket Wen air fallet vid metallslagerierna.<br />
Så mycket jag vet eger Tyskland endast en fabrik för klaviaturstreingar<br />
af giutstål, hvars sate är i Nürnberg, och Kr dess egare my cket tillfredsstald<br />
med afsattningen.<br />
Maskiner, jernvägsvOnar och gjutgods. Tillverkningen häraf ar sardeles<br />
dålig, isynnerhet hvad jernvagsvagnar betraffar, hvaraf mimera ingeOing exporteras.<br />
Blyertspennor. Detta verldsberömda fabrikat har i intet afseende att beklaga<br />
sig och, di blyertspennan öfver alit dagligen anvindas, bör man ej förvilla<br />
sig öfver, att denna vara så val håller sig uppe, oaktadt den i öfrigt<br />
affarsstallningen.<br />
Detsamma kan even sagas <strong>om</strong> tillverkningen af penslar, ehuru Frankrike<br />
är en sto.' konkurrent cich mycket bemödar sig att öfvertraffa oss.<br />
Kammar. De vanliga hornkammarne ga i allmanhet ganska bra, hvaremot<br />
efterfrågan å elfenbenskammar dag för dag blifver mindre, då desamma ,aro för<br />
dyra och allmanheten endast önskar hornkammar.<br />
Tillverkningen af hornknappar till kläder har even vunnit stor utbredning.<br />
Optiska och matematiska instrument af alla slag samt glasögon utgöra • en<br />
af Nürnbergs mest betydande handelsvaror och konkurrera med framgang. saval<br />
med det öfriga Tyskland s<strong>om</strong> med utlandet.<br />
Bronsfiirger. Dessa saljaS till sa ut<strong>om</strong>ordentligt billiga priser att de gifva<br />
nastan ingen vinst. Norra Amerika tager sedan nagon tid mindre brons an<br />
förr, beroende derpå, att detta land sedan år 1874 har sina egna fabriker,<br />
hvilka synas hafva ' god fortgang, ehuru de annu måste taga ramaterialierna<br />
från harvarande handelshus.<br />
Guld-, silfver- och feirgadt papper. Afsättningen haraf är mycket god.<br />
Filttofflor och skor. Denna tillverkning synes hafva att parakna en god<br />
framtid, då stora qvantiteter haraf exporteras och bestallningarne öfverstiga<br />
tillverkningen.<br />
Mycket berömd Sr den Fleischmanska papier-machefabriken, isynnerhet för<br />
sina n<strong>og</strong>granna efterbildningar . af menniskokroppens och dess olika delars organiska<br />
byggnad att användas vid undervisningen i skolor och laroanstalter..<br />
För inredning af rum i gammaldags stil evens<strong>om</strong> för tillverkning af föremil<br />
af terra cotta och efterbildningar af forntyska kakelugnar åtnjuter samma<br />
fabrik stort anseende.<br />
Nürnbergs • vigtigaste affarsgren är exporten af hum/e, hvilken under goda<br />
år antager storartade dimensioner. Gen<strong>om</strong> den nyuppfunna metoden att konservera<br />
humlen i zinklador eller, hvad s<strong>om</strong> Visat sig annu fördelaktigare, i metallcylindrar,<br />
försågo sig bryggerierna under Aren 1877-1878 med så stora<br />
förråd att, oaktadt skörden sistlidet år endast var medelmåttig, den icke<br />
allenast kunde täcka det kontinentala behofvet utan even tillat en export till<br />
England af narmare 60 hi 70,000 centner.
Priserna stalde sig:<br />
462<br />
fir 1878 för 50 kilos h 80 till 180 mark,<br />
» <strong>1879</strong> » 50 D A, 200 » 320 D<br />
och försä,ndes frail Nürnberg från början af september till slutet af maj<br />
åren 1878-<strong>1879</strong> 7,738,000 kilos,<br />
» <strong>1879</strong>-1880 8,459,500 »<br />
Sedan beslut fattats att en allman utstallning för Bayern år 1882 skall<br />
ega rum och Nürnberg, sås<strong>om</strong> rikets första ,handels- och industristad, erhållit<br />
tillstånd att densamma skall få hållas m<strong>om</strong> dess murar, <strong>om</strong> en tillracklig garantifond<br />
för möjligen uppk<strong>om</strong>mande förluster kunde uppstallas, hafva stadens<br />
borgare, i förhoppning att härigen<strong>om</strong> kunna höja såväl handeln s<strong>om</strong> industrien,<br />
beslutit att gen<strong>om</strong> frivillig teckning åstadk<strong>om</strong>ma en sådan, och skedde detta<br />
med så stor framgång, att listorna för närvarande uppvisa öfver 600,000 mark.<br />
Med godt mod hafva derför förberedelserna, sås<strong>om</strong> planritningar och utvaljande af<br />
passande platser, påbörjats och hoppas man att det tecknade beloppet ej skall<br />
behöfva anvandas, då Nurnberg och öfriga industriella platser i Bayern äro tillrackligt<br />
berömda och dess fabrikat för val kanda, att icke vid ett tillfälle sådant<br />
s<strong>om</strong> detta framlingar och naringsidkare från alla håll skola tinströmma,<br />
för att få en åskddlig bild af alit det basta Bayern vid ett sådant tillfälle har<br />
att uppvisa.<br />
2. Oberfranken. En af dess mest betydande industrigrenar är b<strong>om</strong>ullsberedningen.<br />
Under året 1877 sysselsatte denna industri 4,273 arbetare ; 245,424<br />
spindlar och 2,184 viifstolar afkastade för 2,300,000 mark och producerade<br />
121,000 centner garn och 330,000 stycken b<strong>om</strong>ullsvafnader. Fran denna tid<br />
hade handvafvarne emellertid de största kvårigheter att bekampa, och deras belagenhet<br />
bief slutligen så förtviflad, att detta arma folk skulle hafva <strong>om</strong>k<strong>om</strong>mit,<br />
så vida leke deras landsmans gifmildhet k<strong>om</strong>mit dem till hjelp.<br />
Linneindustrien, en af de äldsta industrigrenar i Tyskland, förminskas för<br />
hvarje dag. Den mest betydande fabriken sysselsatte år 1877 endast 230 arbetare,<br />
hvilka beredde 9,300 centner lin och förfardigade 73,169 stycken larft.<br />
Afkastningen från jern- och stenkolsgrufvorna var m'ycket ringa till följd<br />
af den frammande konkurrensen. Sachsen °A Westphalen förse oss med detta<br />
brannmaterial till så billiga priser, att vår egen produkt derigen<strong>om</strong> gifver föga<br />
vinst, och England lemnar oss till lagsta pris alla sorters jernvaror, så att konkurrensen<br />
dermed nästan Ur <strong>om</strong>öjlig.<br />
Afsättningen af granit- och syenitartiklar är sardeles god, och k<strong>om</strong>mer den<br />
nu färdigbyggda Fichtelgebirgsbanan att annu mera föröka densarnma.<br />
Deremot har korg- och glasperlsfabrikationen Edit betydligt gen<strong>om</strong> det allmanna<br />
stilleståndet i affarerna.<br />
3. Untofranken med staden Aschaffenburg utmarker sig för fabrikation<br />
af feirgadt papper, hvilken tillverkning likval har att lida gen<strong>om</strong> afskaffandet<br />
ak den utgående tullen & lumpor och afven gen<strong>om</strong> den dåliga affärsstallningen.<br />
Aktiebolaget för papperstillverkning producerade år 1877:<br />
16,000 centner maskinpapper till ett värde af 535,000 mark,<br />
20,000 » cellulosa » » » 433,000 3)<br />
Det sistnämnda papperet anvandes hufvudsakligèn i »Frankfurter Journals»<br />
tryckerier, hvilka taga hela sitt behof från Aschaffenburg.
463<br />
Fargfabrikerna, hvilka här äro tämligen betydande, hafva ej haft någon god<br />
affärsverksamhet, di ordres felas I deras tillverkningar.<br />
Fabriken for mekaniska tryckpressar i Oberzell nara Würzburg har haft<br />
särdeles god afsättning under de senaste firen.<br />
4. Oberpfalz. Den hufvudsakligaste affärsgrenen är driften af jerngrufvorna.<br />
Den förnämsta bland dem Maximilianshyttan gaf sina aktieegare år<br />
<strong>1879</strong> 36 cX, utdelning.<br />
Tygfabriken i Waldmünchen (Wesely & Späth) florerar evenledes, och har<br />
'man till följd af ökade beställningar sett sig nödsakad utvidga densamma.<br />
Mycket missbelåtna äro deremot de betydande garfverierna, emedan under<br />
senaste tiden stora qvantiteter amerikanskt Wier (hemlock) importerats.<br />
5. Oberbayern. Maskin och lok<strong>om</strong>otivtillverkningen intager här frimsta<br />
rummet, men den har att beklaga sig öfver minskad afsättning.<br />
Deremot äro pappersfabrikerna mycket belåtna °eh isynnerhet aktie-pappersfabriken<br />
i Dachau vid München, i motsats till hvad fahållandet är med denna<br />
industri i andra provinser.<br />
Laderindustrien i München har lidit mycket, så att ett af de första etablissementen<br />
mast upphöra med sin verksamhet.<br />
Stenkolsverk-aktiebolaget i Miesbach sålde år 1878 4,798,938 centner stenkol<br />
och sysselsatte 1,421 arbetare.<br />
Fabrikationen af kemiska produkter har betydligt förminskats till följd af<br />
konkurrensen, från England, Belgien och Frankrike.<br />
Konstgjorda gödningsmedel halva god afsättning, och sysselsätter den kemiska<br />
fabriken i Heufeld 270 männer och 65 qvinnor samt producerar<br />
260,000 centner.<br />
B<strong>om</strong>ullsspinneriet i Kolbermoor går mer och mer tillbaka, di priserna fortfarande<br />
falla och de engelska garnen öfversvämma marknaden. Detsamma tillverkade<br />
för ungefär 2,160,000 mark och sysselsatte öfver 500 arbetare samt<br />
hade 46,000 spindlar i verksamhet.<br />
6. Niederbayern. Kristalltillverkningen Miler sig temligen uppe oaktadt<br />
den stora konkurrensen från Belgien.<br />
Travarufabrikationen är deremot ej tillfredsställande. Sedan år 1877<br />
hafva jalousierna och svafvelstickorna förlorat sin bästa afsättningsplats, nemligen<br />
Frankrike, hvilket land nu sjelft fabricerar sitt behof. Äfven torde den myckna<br />
införseln af' svenska tändstickor bidragit till den förminskade efterfrågail.<br />
7. Schwaben och Neuburg. Den betydande b<strong>om</strong>ullsindustrien har lidit<br />
mycket gen<strong>om</strong> den stora konkurrensen från England, men hoppas man hafva<br />
satt 'en gräns härför gen<strong>om</strong> att höja tullen å garn.<br />
asitillverkningen, hvilken .utgör en af Algaus hufvudink<strong>om</strong>ster, har till<br />
följd af den ringa efterfrågan och derigen<strong>om</strong> ökade konkurrensen från Schweitz,<br />
betydligt förminskats.<br />
urfjadrar hafva beställningarne förökats, isynnerhet från Ryssland och<br />
Norra Amerika.<br />
8. Pfalz. Mycket betydande är kleidesfabrikationen, men har densamma<br />
ej haft så god afsättning s<strong>om</strong> förr, med undantag af kamgarnstygerna, hvilka
464<br />
ännu al.° på modet och var efterfrågan härå så, stor att spindlarnes antal måste<br />
ökas med 2,000 stycken. Den förarbetade råvaran motsvarade år 1878 ett<br />
varde af ungefar 3,700,000 mark. Fabrikatet sjelft mark 5,000,000.<br />
Basockerfabrikerna förarbetade år 1878 283,775 centner sockerbetor efter<br />
<strong>om</strong>kring 1 mark 30 pf. pr ctr.<br />
Sockerraffinaderierna förarbetade circa 300,000 centner råsocker. Fabrikatet<br />
motsvarar ett varde af 10,200,000 mark vid pris s<strong>om</strong> aro lagre an de<br />
någonsin vant.<br />
Fabrikationen af skodon, hvilken liar' dr mycket betydande, har ansenligt<br />
förökat sig, och voro har 1878 3,500 manliga och qvinliga arbetare sysselsatta,<br />
hvilka tillverkade 4,445,000 par skor och stöflar till ett varde af 9,900,000<br />
mark. Priserna voro i allnaänhet tryckta och vinsten ringa. Denna industrigren<br />
har mycket att frukta af den nya tull- och handelspolitiken, hvilken vill<br />
pålagga ramaterialierna tull, hvad detta fabrikat med redan ytterst reducerade<br />
pris ej förmår bara.<br />
•<br />
Det återstår mig nu endast att saga några ord <strong>om</strong> de allmänna produktionsgrenarne<br />
i Bayern, nemliken:<br />
Tobak. Haraf odlas i Mittelfranken ungefär 800,000 kilos och i Pfalz<br />
2 1/2 million kilos. Emellertid har man fruktat införandet af nya skatter, hvarför<br />
odlingarne förminskats. Af samma orsak hafva förbrukarne pd förhand fürsett<br />
sig, och var en följd haraf först stark efterfrågan och sedan det nu rådande<br />
lugnet.<br />
Spekulanterna hafva infört mycket amerikansk tobak, innan de nya lagarne<br />
tradde i kraft, och prisen hafva redan stigit med 10 hi 15 %.<br />
Vanliga priset für 100 kilos dr :<br />
tobak från vår trakt 40 hi 46 mark,<br />
amerikanska noteringar 25 h 30 D<br />
vanlig amerikansk 60 h 70<br />
finare qvaliteter anda till 100<br />
Humle. Till stor lycka für producenterna var skörden, &Iva' i Bayern<br />
s<strong>om</strong> i öfriga lander, förra året endast medelmåttig, ty, <strong>om</strong> skörden blifvit riklig,<br />
hade produkten gen<strong>om</strong> det minskade behofvet vid bryggerierna vant nastan<br />
vardelös, och harigen<strong>om</strong> många personer ruinerats. S<strong>om</strong> förhållandet nu var,<br />
stego erltellertid priserna, hvilka år 1877 och 1878 vant så tryckta, att plantagerna<br />
knappast gåfvo någon vinst och mangen funderade på att helt och hållet<br />
uppgifva humleodlingen. Für att visa den oerhörda skilnaden i afkastningen<br />
under de senaste 5 åren i Bayern, får jag anföra följande:<br />
dr 1875 producerades ______ _ _ _ _ _ 112,923,500 kilos,<br />
D 1876 3,910,700 »<br />
» 187711,865,200 D<br />
» 1878 ______ ------- 8,319,500 »<br />
D <strong>1879</strong> (6,298,200 »<br />
och kan harigen<strong>om</strong> den stora vexlingen i priserna lätt låta tanka sig.<br />
Öltillverkuingen air i Bayern så betydande, att jag i korthet vill red<strong>og</strong>öra<br />
für hvad jag kunnat inhemta har<strong>om</strong>.
Ar 1878 tillyerkades vid:<br />
5,496 bryggerier..<br />
hvartill användes.<br />
vid 1,540 bryggerier<br />
hvartill användes_ _<br />
Ar <strong>1879</strong> tillverkades vid:<br />
1,291,700 hektoliter öl,<br />
1,311,702 » »<br />
435,619<br />
448,028 D<br />
553,221 D D<br />
642,701<br />
17,807 D D<br />
19,642 D <strong>1879</strong><br />
D<br />
465<br />
5,544 bryggerier_ ___ 11,905,703<br />
hvartill användes ___ 5,192,967<br />
samt 243,517<br />
För sist nämnda qvantitet air<br />
tal ej bekant.<br />
Häraf k<strong>om</strong>mer ph München:<br />
år 1878<br />
D <strong>1879</strong><br />
och på Nürnberg:<br />
dr 1878 ___<br />
D <strong>1879</strong><br />
Fran Bayern exporterades :<br />
år 1878<br />
D <strong>1879</strong><br />
Samtidigt importerades :<br />
dr 1878<br />
12,358,015 hektoliter lageröl,<br />
5,142,112 » malt,<br />
219,501 D hvitöl,<br />
51,000 » malt,<br />
lageröl,<br />
malt,<br />
hvitöl.<br />
mig maltförbrukningen och bryggeriernas an<br />
Om man gör en sammanställning, så koniumerades i Bayern dr <strong>1879</strong>:<br />
11,282,644 hektoliter, hvilket med en befolkning af 5,022,396 utgör 225<br />
liter person.<br />
Häraf konsumerade München med 222,000 inv. 1,309,800 hektoliter eller<br />
590 liter person och Nürnberg med 95,000 inv. 312,501 hektoliter eller 329<br />
liter person.<br />
Sedan den 1 oktober <strong>1879</strong> höjdes skatten å malt från 4 till 6 mark pr<br />
hektoliter.<br />
Marseille den 20 januari 1881J.<br />
Frankrike.<br />
Bernhard Lang.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
De Förenade rikenas sjöfart på konsulsdistriktet dr <strong>1879</strong> framgår af följande<br />
öfversigt :
466<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo med last fran Sverige 9 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
» » » » » utrikes ort 20 » » »<br />
» » » i barlast )) » 7 » » »<br />
Fan » afgingo med last till Sverige 6 » » »<br />
3,303 tons,<br />
6,377 ))<br />
2,125 »<br />
2,302 »<br />
» » » 0 » utrikes ort 22 » » » 5,750 »<br />
» » » i barlast » » 10 » » » 3,926 »<br />
Till » ank<strong>om</strong>mo med last fran Norge 1 norskt » » 160 »<br />
» » » » utrikes ort 123 » » » 48,536 »<br />
» » » i barlast » » 5 » » » 1,665 »<br />
Fran » afgingo med last till Norge 7 » » 2,264 »<br />
» » » » » utrikes ort 47 » » » 16,339 »<br />
» » i barlast » » 70 » I») 29,728 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 153 <strong>om</strong> 58,376<br />
tons, deraf 29 svenska <strong>om</strong> 9,680 och 124 norska <strong>om</strong> 48,696 tons; antalet<br />
med last afgångna fartyg utgjorde 82 <strong>om</strong> 26,655 tons, deraf 28 svenska <strong>om</strong><br />
8,052 och 54 norska <strong>om</strong> 18,603 tons.<br />
Distriktet besöktes år 1877 af<br />
46 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans__ _. 16,666 tons<br />
och 104 norska ______ 35,602<br />
tills. 150 D D ---- 52,268 »<br />
År 1878 af:<br />
58 svenska<br />
och 125 norska<br />
tills. 183<br />
År <strong>1879</strong> af:<br />
41 svenska<br />
och 137 norska<br />
tills. 178<br />
Af dessa 178 fartyg qvarlågo<br />
5 svenska <strong>om</strong><br />
8 norska » ___<br />
Af de öfriga ank<strong>om</strong>mo :<br />
___ 18,673 »<br />
47,557 »<br />
66,230 »<br />
13,012<br />
53,197<br />
66,209<br />
i hamnarne vid årets början<br />
1,207 tons<br />
2,836 »<br />
9 svenska från Sverige <strong>om</strong> 3,303 tons<br />
8 norska D D D 3,432 »<br />
1 norskt D Norge » 160 »<br />
25 norska » Östersjön & Ilvita hafvet D 2,372 D<br />
13 svenska D andra europeiska hamnar ..... » 2,217 D<br />
24 norska D D D D D 7,877 D<br />
• 7 svenska » aflägsnare farvatten » 2,159 »<br />
66 norska » » ... » .. » 34,851 D<br />
7 svenska i barlast » 2,124 »<br />
5 norska » » 1,664 »<br />
Af ofvanstående jemförelse framgår det, att <strong>om</strong> den svenska skeppsfarten<br />
under året betydligt nedgått är deremot den norska fortfarande i tilltagande<br />
och stigit från 35,602 tons år 1877 till 53,197 tons under sistl. år, oaktadt<br />
skeppningen från Östersjön med norska fartyg vant högst obetydlig, hvaremot<br />
den från aflägsnare farvatten mer än fördubblats.<br />
Den förtj enta bruttofrakten belöper sig under året för svenska fartyg till<br />
301,900 francs, motsvarande <strong>om</strong>kring 31 francs pr ton.
467<br />
Under ar 1878 hade den varie 461,770 francs, motsvarande <strong>om</strong>kring 35<br />
francs pr ton.<br />
För norska fartyg deremot:<br />
År <strong>1879</strong> 2,06a,215 francs, motsvarande <strong>om</strong>kr. 42 1/2 francs pr ton emot<br />
» 1878 1,113,025 » »25 1/2D »<br />
Af frill distriktet utklarerade fartyg under dr <strong>1879</strong> afgingo:<br />
6 svenska lastade fartyg <strong>om</strong> tills. 2,301 tous till Sverige,<br />
1 » 349 » » Norge,<br />
7 norska » » 2,263 »<br />
svenska » » 2.739 » » andra europ. hamnar,<br />
11 norska » 3,006 »<br />
10 svenska » » 2,660 » atägsnare farvatten,<br />
36 norska » D 13,333 »<br />
10 svenska » » » 3,925 » i barlast,<br />
71 norska 29,726 »<br />
Dragtigheten af svenska till Marseille ank<strong>om</strong>na fartyg har under året i<br />
medeltal vant <strong>om</strong>kring 321'4 tons emot 320 tons året förut.<br />
"För de norska deremot har drägtigheten betydligt ökats nemligen frail 380<br />
tons i medeltal ar 1878 till <strong>om</strong>kring 427 tons sistl. ar.<br />
Sås<strong>om</strong> jag uti mina foregående arsberattelser haft aran framhålla, finna<br />
större fartyg svårligen förmånliga utfrakter harifran, då Marseille i synnerhet<br />
är en importplats, smarre deremot kunna nastan alltid räikna på passande sysselsättningar<br />
till Norden och Södra Amerika. Salunda hafva våra norska fartyg,<br />
hvilkas dragtighet i allmanhet är större än svenskarnas, i de fiesta fall<br />
harifran afgatt i barlast, helst till Förenta Staterna, hvarest spanmalsfrakter<br />
till goda vilkor under hela året varit<br />
Treivaror. Importen har under aret vant betydligt mindre an under de<br />
nastföregående åren, nemligen:<br />
<strong>om</strong>kring 10,960 stand. emot<br />
» 18,517 dr 1878 och<br />
» 14,230 » D 1877.<br />
Denna import fördelas salunda:<br />
Omkring 4,162 stand. fran Sverige ...... emot 6,491 dr 1878<br />
D 2,333 D » Finland » 5,788 »<br />
2,318 Hvita Hafvet D 2,779 » och<br />
» 2,148 » » Canada » 3,459 D<br />
Af hela under året importerade qvantiteten har sålunda Sverige hit exporterat<br />
<strong>om</strong>kring 38 % emot 35 % året förut.<br />
Dessa qvantiteter infördes af:<br />
29 norska fartyg med <strong>om</strong>kring ...... 5,205 stand.<br />
13 franska » 1,803 D<br />
10 tyska » 1,641<br />
6 svenska » » ..... 1,055 »<br />
2 österrikiska 480 »<br />
3 div. nationers 777 »<br />
Den norska handelsflottan har, sås<strong>om</strong> synes, deltagit i denna skeppning<br />
för ungefar hälften; Oa n<strong>og</strong> har importen med franska fartyg vant till och med<br />
nagot större Lin under 1878, hvaremot den med tyska fartyg betydligt nedgått.
468<br />
Trävaruhandelns ställning är god vid årets slut och torde behållningen<br />
vara betydligt mindre än vid 1878 års slut. Da stora allmänna arbeten, ibland<br />
andra en hamnanläggning på södra sidan af staden, förberedas, kan man emotse<br />
en lifligare skeppning och förmånligare pris.<br />
Af andra handelsvaror från Norden hafva till Marseille importerats:<br />
Omkring 1,150 tons jern från Sverige samt 4,300 tunnor tiara från<br />
Sverige och Finland.<br />
Till Cette har ingen import af travaror från Sverige egt rum; men från<br />
andra hamnar vid Östersjön, från Ilvita hafvet och Canada hafva <strong>om</strong>kring<br />
2200 , stand. införts.<br />
Exporten derifrån till Sverige består af allenast 117 tons vin, 1,755 tons<br />
salt och 5 tons diverse varor till ett approximativt värde af 95,000 francs.<br />
Till Norge består exporten af 18 tons vin och 1,590 tons salt till ett<br />
värde af <strong>om</strong>kring 31,000 francs.<br />
Till Toulon har en last af trit från Sverige importerats och till Nizza en<br />
last fisk från Norge, samt från Port de Bouc exporterats tvenne laddningar<br />
salt till Norge.<br />
Saltskörden i Hyères har vant dålig och belöpt sig till 16,000 tons,<br />
hvaraf knappast 2,000 återstå vid årets slut, för hvilka begäras 16 fr. pr ton.<br />
Samma förhållande råder i Port de Bouc, hvarest skörden vant ungefär<br />
hälften af hvad den brukar vara, och har priset der under året varierat från<br />
10 till 15 fr. pr ton.<br />
Genève den 15 oktober 1880.<br />
Schweiz.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Fölsch.<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna uppgingo under år <strong>1879</strong> till 16,825,859 fr. eller 1,164,511<br />
fr. mer än år 1878. Af boskap infördes 268,246 stycken mot 310,921 år<br />
1878, och utfördes 104,852 st. mot 116,089 dr 1878. För dr <strong>1879</strong> visar<br />
sig sålunda en minskning i införseln af 42,675 stycken och i utförseln af<br />
11,237 st. Fo varor, hvarå tullen beräknas efter värde (trävaror, vagnar,<br />
båtar, jernvägsvagnar m. m.), visar sig en tillökning i införseln af 11,663 fr.<br />
och i utförseln . af 2,205,735 fr. ilvad angår de varor, s<strong>om</strong> tullbehandlas<br />
efter vigt, uppgår införseln till 19,593,503 metr. qvint. mot 18,398,187 år<br />
1878 samt utförseln till 2,220,344 metr. qvint. mot 2,242,268 år 1878.<br />
Skördeåret 1878-<strong>1879</strong> utvisar ett införselöfverskott för spanmå/ af<br />
3,313,863 metr. qvint. och för mjö/ af 254,582. Detta öfverskott har dock<br />
kunnat inköpas till billiga pris, tack vare den utmärkta skörd Nordamerika haft.<br />
Priset nedgick salunda från 307, fr. i juli till 27 1/4 fr. i mars.<br />
Värdet af hela spanmålsinförseln till Schweiz utgjorde året 1877-1878<br />
77,836,000 fr. och dr 1878--<strong>1879</strong> 77,000,000 fr.<br />
Införselsöfverskottet .utgjorde affärsåret 1878-<strong>1879</strong> af socker 239,270<br />
metre qvint., af kaffe 84,597, af petroleum 211,222 och af stenkol 5327,596.<br />
Priset på raffineradt socker föll från 81 1/2 fr. till 72 fr. för 100 kil.; för
469<br />
Javakaffe, god ordinär vara, .vexlade prisen mellan 89 och 104 fr. för 50 kil.;<br />
för petroleum vexlade priset mellan 12V 2 och 16 1/ 2 fr. för 50 kil.<br />
Det låga pris, s<strong>om</strong> var rådande under större delen af året pd råsilke, och<br />
fabrikernas minskade behof af spunnet silke utöfvade ett <strong>og</strong>ynsamt inflytande<br />
ph silkesspinnerierna i allmänhet. Enahanda var förhållandet med sysilke, hvaremot<br />
konsumtionen af brodérsilke vant något större. För billiga sidentyger<br />
har afsättningen vant ganska god med försvarliga pris, hufvudsakligen till<br />
Amerika.<br />
B<strong>om</strong>unsindustrien har under det förflutna året haft att kämpa med alla<br />
möjliga svårigheter. De låga pris, s<strong>om</strong> vant rådande för råvaran, hafva verkat<br />
i än högre grad ph den förädlade varan. De schweiziska spinnerierna hafva<br />
allt mer öfvergått från de finare slagen till de gröfre. Tillverkningen af hvila<br />
tyger har att täfla med den skotska industrien och lär väl ej i längden kunna<br />
halla ut. De kulörta tygerna hafva sin förnämsta, afsättning i östra delarne af<br />
Asien samt i Afrika, och hafva de der haft att kämpa med många svårigheter<br />
af hvarjehanda slag.<br />
Urfabrikatianen har icke haft att klaga öfver minskad efterfrågan.<br />
Tillverkningen af artificiel is har stor afsättning, och finner man den Alunda<br />
åstadk<strong>om</strong>na varan vida bättre med hansyn så till pris s<strong>om</strong> beskaffenhet<br />
än den s<strong>om</strong> hitföres från annat håll.<br />
Året <strong>1879</strong> har icke vant <strong>og</strong>ynsamt för bankaffeirer; ända sedan år 1873<br />
har en dylik lifaktighet leke vant herskande på detta <strong>om</strong>råde. Räntan har<br />
unit sig <strong>om</strong>kring 3 1/4 %; statspapper och kreditinrattningars obligationer och<br />
aktier hafva stigit, den motvilja man hyste mot de schweiziska jernvägarne har<br />
aftagit, sedan man sag humu styrelserna grepo sig an med att spara; äfven industriaktier<br />
hafva stigit, hvilket visar en början till ett bättre sakernas skick.<br />
År <strong>1879</strong> uppgick sammanlagda längden af de schweiziska jernvägarne till<br />
2,559 kil<strong>om</strong>eter och trafikink<strong>om</strong>sten till 52,692,449 fr.<br />
Polytekniska skolan i Zürich besöktes år <strong>1879</strong> af 223 elever, hvarif 10<br />
från Sverige och Norge.<br />
Britiska riket.<br />
Bridgetown (Barbados) den 10 maj 1880.<br />
(Årsberättelse för år <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
de Schaeck.<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo dr <strong>1879</strong> från utrikes ort 10 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
3,118 tons i barlast; af dessa afgick 1 <strong>om</strong> 275 tons med last och 9 <strong>om</strong><br />
2,843 tons i barlast, samtliga till utrikes ort. Af norska fartyg ank<strong>om</strong> 1 <strong>om</strong><br />
439 tons i barlast från Norge, 3 <strong>om</strong> 842 tons med last samt 10 <strong>om</strong> 2,825<br />
tons i barlast från utrikes oft; häraf afgingo 3 <strong>om</strong> 1,142 tons med last och<br />
10 <strong>om</strong> 2,704 tons i barlast, samtliga till utrikes ort.<br />
J. Gardiner Austin.
Yokohama den 20 maj 1880.<br />
470<br />
Japan.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till Ministern för utrikes ärendena.)<br />
Risskörden år <strong>1879</strong> var mycket god, men prisen höllo sig likväl höga.,<br />
I början af året utfördes en god del af de gamla förråden, och man hade natt<br />
och jemt så, mycket qvar s<strong>om</strong> behöfdes för att motsvara efterfrågan. Några<br />
laster Saïgonris infördes från Ho-ngkong, men det visade sig sä,mre än den japanesiska<br />
varan och passade icke befolkningens smak. Den nya skörden k<strong>om</strong>,<br />
i marknaden redan i midten af augusti och t<strong>og</strong>s i anspråk för förbrukningen<br />
sit fort den hann k<strong>om</strong>ma från det inre af landet. Hvete- och ragskördarnes<br />
felslagning bidr<strong>og</strong> att öka efterfrågan på ris. Skatterna på jorden nedsattes<br />
från 3 % till 27 2 %, hvilket i forening med de höga risprisen bidr<strong>og</strong> att<br />
sprida valstand i det inre af landet.<br />
Den ökade efterfrågan på ylletyg har föranledt japaneserna att upprätta<br />
några klädesfabriker, i hvilka ull från Australien förarbetas. Man har ifven.<br />
försokt införa far till Japan, men bristen på beten har gjort att försöket icke<br />
krönts med framgang. Spinnerierna och vifverierna äro i tillväxt, och har man<br />
äfven börjat införa det amerikanska sättet att skala ris. Vid regeringens varf<br />
byggas nu små kanonbatar under ledning af infödingar.<br />
De bästa kolgrufvor finnas i södra delarne af riket, men afven i norra<br />
delen finnes kol, <strong>om</strong> ock af sämre slag. De bästa koppargrufvorna at.° belägna<br />
i de norra och östra provinserna, afsättning af den färdiga varan finnes i Kina<br />
och Indien.<br />
Yokohamas handel visar en betydlig förbättring mot förhållandet åren 1877<br />
och 1878; hela införseln steg år <strong>1879</strong> till 23,507,542 doll. och utförseln till<br />
18,972,043. I infOrseln inbegripes äfven ett belopp af 10,563 doll. för varor<br />
införda från de Forenade rikena, till ena hälften bestående af tändstickor, till<br />
den andra af öl, smör och jern. Någon export till Sverige eller Norge <strong>om</strong>nä,mnes<br />
ej.<br />
Kursen för vexlar pa London vexlade lika mycket år <strong>1879</strong> s<strong>om</strong> året förut;<br />
högst var den 3 sh. 11 d. pr dollar, lagst 3 sh. 5V, d. Det japanesiska<br />
pappersmyntet eller yen-satsu har äfven vant underkastadt stora vexlingar,<br />
papper diskonterades i juni 5V 2 %, i augusti 25 .tr, och i december 38 %,<br />
d. v. s. 138 yen-satsu motsvarade 100 silfver-yen. Bankerna här p4, platsen<br />
liks<strong>om</strong> i Singapore taga den af japanesiska regeringen preglade silfveryen lika<br />
med den mexikanska dollarn, och den förstnämnda har nästan helt och hållet<br />
uttrangt den senare ur rörelsen.<br />
Till Yokohama ank<strong>om</strong>mo år <strong>1879</strong> 283 utländska fartyg <strong>om</strong> 352,129 tons,<br />
deraf 145 engelska <strong>om</strong> 158,738 tons, och afgingo 292 fartyg <strong>om</strong> 363,726<br />
tons, hvaraf 152 engelska <strong>om</strong> 163,803 tons. Förbindelsen mellan kusthamnarne<br />
besörjes hufvudsakligen af det japanesiska Mitsibishibolaget, s<strong>om</strong> har ett<br />
stort antal fartyg. Yokohama har förlorat mycket af den europeiska handelnt<br />
s<strong>om</strong> nu i stället gar öfver Hi<strong>og</strong>o.
471<br />
En Yarning torde vara val behöflig for sjöman, att joke taga hyra på amerikaneka<br />
fartyg. De lockas af n<strong>om</strong>inelt höga hyror, men de behandlas . oftast<br />
illa, och, nar de vilja lemna fartyget i en utländsk hamn, uppstallas stora fordringsanspråk<br />
på dem, °eh de afskedas nag= utan någonting, understund<strong>om</strong> till<br />
och med i skuld efter en 4 it 6 månaders rosa. Följden ar att de vanda sig<br />
till konsulaten sås<strong>om</strong> blottstälda sjömän, oaktadt de borde hafva haft medel att<br />
underhålla sig sjelfva <strong>om</strong> de behandlats riktigt.<br />
MeIlan Japan och Korea har utvecklat sig en ganska liflig handel, och<br />
hittills tiro japaneserna de enda s<strong>om</strong> medgifvits rattighet att idka handel i sistnämnda<br />
rike.<br />
Bland framstegen på civilisationens bana under det förlidna året torde<br />
förtjena nämnas: tortyrens afskaffande, arbetena på civil- och kriminal-lagstiftningen,<br />
inrättandet af provins-representationer, af en generalstab, af ge<strong>og</strong>rafiska<br />
och andra larda sallskap. Japan har anslutit sig till postkonventionen i Bern<br />
och har deltagit i den internationella telegrafkonventionen ; regeringen har lifvertagit<br />
harvarande amerikanska och engelska postvasende och k<strong>om</strong>mer snart att<br />
göra sammaledes med det franska. Sjö- och lifförsakringsbolag hafva inrattats,<br />
land, snndhetsmyndigheter, hvilka hafva gjort stort gagn under rådande kolerafarsot.<br />
Frågan <strong>om</strong> en revision af handelstraktaterna har sedan lange vant på dagordningen;<br />
ett forslag till ny tulltaxa är utarbetadt, men man vet ännu ej når<br />
det skall diskuteras med de frammande makterna. Detta forslag har en mycket<br />
protektionistisk anstrykning och har i allmänhet ej heller gjort något gynsamt<br />
intryck, enar hvarken infcidingar eller utlandningar vilja att nya band skola<br />
laggas på handeln.<br />
Regeringen har från mango, hill fått mottaga framställningar <strong>om</strong> inrättandet<br />
af en folkrepresentation, men synes densamma hittills joke visa stor benagenhet<br />
far ett dylikt steg. Tiden fir utvisa <strong>om</strong> regeringen lange skall kunna<br />
vidhålla sin vilja mot den allmanna meningen, och man kan nu blott hoppas<br />
att inga oroligheter skola uppstå.<br />
Berlin den 1 juli 1880.<br />
Tyska riket.<br />
(Skrifvelse till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
van der Pol.<br />
Den gynsamma stämning, s<strong>om</strong> var rådande i början af innevarande år, har<br />
afven hillit sig under den nu tillandagångna första halfdelen. Har s<strong>om</strong> på alla<br />
andra Europas börser var öfverflad på penningar, och fiera obligationslån konverterades<br />
till vinnande af lagre rantefot. Kapitalisterna hafva härigen<strong>om</strong> föranledts<br />
att lagga sina fonder i utlandska papper och industriella foretag. Understödt<br />
af stämningen på Londons, Paris' och Wiens börser har haussepartiet<br />
lyckats hålla kurserna uppe. Utfaller skörden fördelaktigt och inträda ej 'Agra<br />
särskilda politiska tilldragelser, k<strong>om</strong>mer sannolikt den gynsamma stemningen<br />
på börsen att fortfara.
472<br />
Hvetehandeln har vant beroende ph pris och affärsförhållanden de amerikanska<br />
och vesteuropeiska marknaderna. Under det Amerika, i förtröstan<br />
Englands och Frankrikes stora behof, framkrallade en stor prisstegring derigen<strong>om</strong><br />
att betydliga förråd qvarhöllos i landet, spekulerade ett konsortium af. i Odessa<br />
bosatta hus på satsuma sätt A, la hausse till våren och s<strong>om</strong>maren.<br />
Rag är för Nordtysklands befolkning af vida större betydelse an hvete,<br />
och är Berlin den tongifvande marknaden fr denna vara, helst dess qvarnar<br />
förbruka mycket stora qvantiteter. <strong>1879</strong> års skörd var 25 % simre än 1878<br />
års, och samtidigt 'fade Ryssland, hvarifrån vår import till största delen k<strong>om</strong>mer,<br />
en så betydlig minskning i sin skörd att den året förut så stora exporten<br />
derifrån nästan heft' och hallet afstadnade, isynnerhet s<strong>om</strong> från och med den 1<br />
januari 1880 en införselstull på råg träidde i kraft i Tyskland.<br />
I huru h<strong>og</strong> grad den dåliga skörden samt spanmålstullen inverkade på raginförseln<br />
framgår af följande tal :<br />
Från 1 januari till slutet af maj år 1880 infördes 128,233 tunnor <strong>om</strong><br />
1,000 kil. mot 530,438 år <strong>1879</strong>; utförseln var under förstnämda period'<br />
20,295 tunnor mot 64,402 under den senare.<br />
Hafre är en vigtig handelsartikel för vår stad, emedan forväsendets utveckling<br />
år för dr ökar lokalbehofvet och härvarande samt närliggande garnisoners<br />
proviantdirektioner till större delen verkställa sina inköp härstädes.<br />
<strong>1879</strong> <strong>om</strong>sattes Mr på platsen 91,100 tunnor, år 1878 99,806, år 1877<br />
96,585 och ar 1876 115,378 tunnor. Minskningen år <strong>1879</strong> härleder sig<br />
fr?tn årets senare halft, då England och Frankrike konkurrerade i fråga <strong>om</strong> inkopen<br />
samt emellanåt erbjödo högre pris än man ville gifva hir. För två år<br />
sedan förek<strong>om</strong> äfven svensk hafre härstädes och var mycket <strong>om</strong>tyckt samt betaltes<br />
efter högsta noteringar, men sedan fick Sverige bittre ,marknad i England<br />
och Frankrike. Prisen vexlade hir i januari mellan 135 och 157 riksm.,<br />
i februari 145-162, i mars 153-165, i april då större tillförsel egde rum<br />
144-165, i maj 148-168, i juni 148-180 riksm., allt efter qvalitet.<br />
Caracas den 4 juni 1880.<br />
Venezuela.<br />
(Årsberättelse för <strong>1879</strong> till K<strong>om</strong>merskollegium.)<br />
Ed. Schmidt.<br />
Distriktet besöktes under år <strong>1879</strong> endast af 2 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
251 tons ; det ena ank<strong>om</strong> med last och afgick i barlast, det andra ank<strong>om</strong><br />
i barlast och afgick med last.<br />
M. A. Matos.