Bind 1 (72dpi) - Midttrafik
Bind 1 (72dpi) - Midttrafik
Bind 1 (72dpi) - Midttrafik
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ydannelse<br />
Århus by er opstået ved åens udmunding i bugten hvor byens veje<br />
endte ved den oprindelige Åhavn. Siden har byen bredt sig over det<br />
flade terræn langs åen og dækker nu de markante bakker, der kanter<br />
ådalene. Bortset fra en lille, oprindelig bykerne med krogede gader,<br />
er store dele af byen anlagt i det 20. århundrede efter en samlet<br />
plan med indfaldsveje, ringforbindelser, akser og sigtelinier. Gadebilledet<br />
præges således af brede boulevarder, kranset af homogene<br />
etageboligkvarterer og på grund af det kuperede bakkelandskab<br />
og tunneldalene, er bugten og havnen visuelt nærværende fra alle<br />
byens indfaldsveje fra nord og vest. Langs kysten omsluttes byen<br />
mod nord og syd af skovområder som rækker langt ind til centrum<br />
og giver byen en grøn karakter. Byvækst nord for byen skal primært<br />
foregå omkring Lisbjerg, Elev og Lystrup.<br />
Infrastrukturen har befordret og præget byens udvikling med indfaldsveje,<br />
der stråler radiært ud fra centrum ved havnen. Disse<br />
hovedfærdselsårer blev tidligt anlagt og kantet med alléer med<br />
forskellige trætyper. Med Ringgaden og de senere ydre ringveje,<br />
skabtes overordnede vejforbindelser på tværs af indfaldsvejene<br />
ligesom de nye motorveje forbinder de ydre bydele og forstæder.<br />
Behovet for en ny vejtunnel til østhavnen samt udbygning af den<br />
kollektive trafik er primært opstået ved havneudvidelserne og omdisponering<br />
af byen.<br />
Den første jernbane blev i begyndelsen af det 20. århundrede ført<br />
gennem byen til havnen, via banegraven, og de store, åbne sporarealer<br />
er med til at lede naturen visuelt helt ind til byens kerne. Bydelene<br />
nord og syd for baneterrænet er forbundet af broer, hvorfra<br />
der er vide udsigter over terrænet mod Brabranddalen.<br />
Den oprindelige åhavn er i takt med byvæksten blevet nedlagt og<br />
erstattet med store havneanlæg af nye opfyldte kajarealer, der<br />
strækker sig langt ud i bugten. Med den store containerhavn, der<br />
blev påbegyndt i 1990-erne er hele inderhavnen og store dele af<br />
østhavnen blevet frigjort til nye bymæssige formål.<br />
Letbanens indførelse i konteksten<br />
Letbanen skal indordne sig arkitektonisk i den eksisterende kontekst<br />
ved baneterrænet, havnen, og den nordlige indfaldsvej mod<br />
Randers. I det åbne land skal tracéet passere på tværs af Egådalens<br />
nye komplicerede vejføringer omkring Djurslandsmotorvejen.<br />
Letbanen skal underordne sig de rekrative forløb. Tracéet indplaceres<br />
i de fremtidige byområder ved Skejby, Lisbjerg og Elev og de<br />
grønne kiler der omgiver dem.<br />
Letbanen passerer forskellige områder, som kræver særlige løsninger<br />
i forhold til letbanens indpasning.<br />
Letbanestrækningen fra Åhavevej til Lystrup er opdelt i delstrækninger<br />
med følgende kategorier: A. Banegraven – B. Havnen – C.<br />
Randersvej – D. Forstaden og E. Åbent land og byudvikling samt F.<br />
Åbent land og perspektivområder, som rummer byudvikling længere<br />
ud i fremtiden. Strækningen gennemgås fortløbende fra syd<br />
mod nord, og der redegøres for byrum og landskab i relation til<br />
letbanen, som den opleves ude fra og fra letbanen.<br />
03.2 topografI og byudVIklIng<br />
Ill.: Århus år ca. 1680 Kilde: Atlas Danicus, Peder Hansen Rensen<br />
Landskabsæstetisk baggrundsrapport, VVM for Letbanen - <strong>Bind</strong> 01 l 17