Pædagogiske læreplaner - Fredericia Kommune
Pædagogiske læreplaner - Fredericia Kommune
Pædagogiske læreplaner - Fredericia Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Gode fysiske rammer hvor<br />
der er<br />
mulighed for leg, fordybelse,<br />
eksperimenter og<br />
motoriske udfoldelser.<br />
Et positivt læringsmiljø, hvor<br />
der skabes de bedste<br />
læringsbetingelser for både<br />
børn og voksne.<br />
I et miljø der bygger på aktiv<br />
læring og dannelse.<br />
Side 1 af 45<br />
Ansvarlige og synlige voksne<br />
som er gode rollemodeller.<br />
Der udviser respekt for det<br />
enkelte barns forskelligheder.
Indholds fortegnelse:<br />
Indholds fortegnelse: ......................................................................................................................................... 2<br />
Pædagogisk læreplan 2012 ............................................................................................................................... 4<br />
<strong>Fredericia</strong> <strong>Kommune</strong>s Børne- og Ungepolitik: .................................................................................................. 5<br />
Indsatsområder 2012 ........................................................................................................................................ 5<br />
Pelikanens målsætning: ..................................................................................................................................... 6<br />
Pædagogisk arbejdsredskab - Alsidig pædagogik. ............................................................................................. 6<br />
De 6 læreplanstemaer og mål for børns læring indenfor temaerne. ................................................................ 8<br />
Børns alsidige personlige udvikling: .................................................................................................................. 8<br />
Social kompetence: ........................................................................................................................................... 9<br />
Sproget: ........................................................................................................................................................... 10<br />
Krop og bevægelse: ......................................................................................................................................... 11<br />
Naturen og naturfænomener: ......................................................................................................................... 12<br />
Kulturelle udtryksformer og værdier. .............................................................................................................. 13<br />
Pelikanens læringsforståelse: .......................................................................................................................... 14<br />
Pelikanens læringsforståelse for ”Børn med særlige behov”: ......................................................................... 15<br />
Pædagogisk praksis:......................................................................................................................................... 16<br />
Individuel pædagogisk læreplan:..................................................................................................................... 17<br />
Hverdagslivs temaer: ....................................................................................................................................... 18<br />
Den frie leg. ..................................................................................................................................................... 18<br />
Livet i garderoben. ........................................................................................................................................... 20<br />
Ude liv på legepladsen. .................................................................................................................................... 22<br />
Overgange i børns liv. ...................................................................................................................................... 25<br />
Overgang fra vuggestuegruppe til børnehavegruppe. .................................................................................... 25<br />
Overgang fra børnehave til S.F.O. skole eller andre institutioner. .................................................................. 26<br />
Børnemiljøvurdering........................................................................................................................................ 28<br />
Det fysiske børnemiljø: .................................................................................................................................... 28<br />
Det psykiske børnemiljø: ................................................................................................................................. 28<br />
Det æstetiske børnemiljø: ............................................................................................................................... 28<br />
Side 2 af 45
Livsglæde: ........................................................................................................................................................ 31<br />
BILAG: .............................................................................................................................................................. 33<br />
Dokumentation: ”Den frie leg” ........................................................................................................................ 33<br />
Dokumentation: ”Livet i garderoben” ............................................................................................................. 36<br />
Evaluering af livet i garderoben ” SMTTE” modellen. ..................................................................................... 38<br />
Evaluering af Pelikanens læringsforståelse - Børn med særlige behov – ”SMTTE” modellen. ....................... 40<br />
Dokumentation: ”Udeliv” ................................................................................................................................ 42<br />
Dokumentation: ”Livsglæde” .......................................................................................................................... 44<br />
Side 3 af 45
Pædagogisk læreplan 2012.<br />
I område Vest B er der 5 institutioner:<br />
3F – Selvejende institution normeret til 40 børnehavebørn. I institutionen er der integreret en<br />
specialordning, som har plads til 1 – 4 børn med sociale eller følelsesmæssige<br />
funktionsvanskeligheder.<br />
Æblehaven – Kommunal flex institution normeret til 55 børn fra 0 til 5 år. Æblehaven er en<br />
certificeret idrætsinstitution.<br />
Pelikanen – Selvejende flex institution normeret til 66 børn fra 0 – 5 år. Pelikanen har udvidet<br />
åbningstid 6.00 til 18.00 mandag – torsdag. Fredag 6.00 til 16.00.<br />
Eventyrhuset – Selvejende institution normeret til 132 børn fordelt på henholdsvis 3<br />
børnehavegrupper, 2 vuggestuegrupper og 2 flexgrupper. Eventyrhuset har udvidet åbningstid i<br />
dagligdagen.<br />
Kløverløkken – Kommunal flex institution normeret til 132 børn fra 0 – 5 år. Kløverløkken<br />
modtager hørehæmmede børn.<br />
Vi henviser endvidere til de enkelte institutioners hjemmesider, samt underliggende<br />
virksomhedsplan.<br />
Side 4 af 45
<strong>Fredericia</strong> <strong>Kommune</strong>s Børne- og Ungepolitik:<br />
Indsatsområder 2011.<br />
1: Alsidig pædagogik:<br />
Fokus: Iværksætte tiltag, som kvalificerer ejerskabet til de pædagogiske <strong>læreplaner</strong>. Herunder<br />
bidrage til processer, som sikrer brug af de pædagogiske <strong>læreplaner</strong>, som et redskab til refleksion af<br />
egen praksis.<br />
Redskab: AKT pædagog videre uddannelse ”DISPUK”.<br />
2: Leg, idræt og sundhed.:<br />
Fokus: Vi vil have fokus på vores ude og inde rum, så børnene får mulighed for, at få alle sanser i<br />
spil og der med styrke motorikken. Fokus på labyrintsansen, taktilsansen og kinæstisansen.<br />
Samt betydningen af børnenes grund motorik, grundlege og færdigheder. Være opmærksomme på,<br />
hvordan vi kan støtte de børn med vanskeligheder.<br />
Redskab: Oplæg/besøg/kursus med Mads Brodersen omhandlende udeliv og motorik.<br />
3: Målrettede løsninger til børn med særlige behov:<br />
4: Måling af livs glæde.<br />
<strong>Fredericia</strong> <strong>Kommune</strong>s børne- og ungepolitik: www.fredericiakommune.dk<br />
Side 5 af 45
Pelikanens målsætning:<br />
I et stimulerende miljø og gennem oplevelser og samvær personale og børn imellem, at give næring<br />
til leg, der styrker det individuelle barns udvikling og læring, og som er medvirkende til at skabe<br />
glæde, trivsel og tryghed.<br />
Gode fysiske rammer, hvor der er mulighed for leg, fordybelse, eksperimenter og motoriske<br />
udfoldelser.<br />
Da anerkendelse er et vigtigt menneskesyn for os som personale i Pelikanen vil vi arbejde bevidst<br />
med anerkendende og inkluderende pædagogik Vi skal være ansvarlige og synlige voksne, som er<br />
gode rollemodeller, der udviser respekt for det enkelte barns forskelligheder.<br />
Vores holdning er at:<br />
Alle mennesker, børn som voksne er forskellige. Vi har alle forskellige historier med<br />
hjemmefra, vores familiemønstre er forskellige og vi kommer fra forskellige kulturer, hvor<br />
vi har forskellige traditioner.<br />
Som mennesker er vi alle ligeværdige og vi anerkender andres ret til at være anderledes.<br />
Børn er født med sociale kompetencer, hvilket gør at de er i stand til at indgå i relationer<br />
med andre mennesker.<br />
Alle gør vi det bedste vi kan – og alle har vi vores gode grunde til at gøre som vi gør.<br />
At der skal være et positivt læringsmiljø, hvor der skabes de bedste læringsbetingelser for<br />
både børn og voksne. I et miljø der bygger på aktiv læring og dannelse.<br />
Vores værdi ord er:<br />
Anerkendelse – ansvarlighed – synlighed – glæde – tryghed – fællesskab – kreativitet -<br />
faglighed og åbenhed overfor ny viden.<br />
Vores mål er:<br />
Glade og tillidsfulde børn, som tør, kan og vil udtrykke egne behov.<br />
Lære børnene, at omgås hinanden med respekt for de forskelligheder, som vi er født med.<br />
Styrke børnene til at mestre de krav og valg, som samfundet stiller til dem.<br />
Pædagogisk arbejdsredskab - Alsidig pædagogik.<br />
For at sikre, at vores pædagogiske arbejde med ”rummelighed” - indsatsområde i 2009, og ”den<br />
anerkendende pædagogik”, som vi i 2008 satte ekstra fokus på, stadig er i en positiv retning, fandt<br />
vi via AKT pædagogens efteruddannelse DISPUK, en metode at fortsætte arbejdet på.<br />
Akt pædagogen blev tilbudt efteruddannelse inden for ”Dispuk’s tværfaglige efteruddannelse i<br />
samtalepraksis”, hvor forskellige metoder og retninger er tillært. Bl.a. ”den narrative<br />
samtale/metafor” samt systemisk tænkning. Gennem denne uddannelse har AKT pædagogen fået<br />
indsigt i spørgetekniker, og i hvordan man med sproget skaber nye historier om den enkelte bruger.<br />
Side 6 af 45
Herved dannes der nye ”sprækker”, der er med til at skabe forandringer for den enkelte. Dette<br />
kunne bruges i vores arbejde med at sikre ”rummelighed” samt ”den anerkendende pædagogik”.<br />
At finde ”sprækker” handler om at man som ”interviewer” finder ind til brugerens positive historier<br />
i stedet for at koncentrere sig om de negative historier som hidtil har været dominerende. De<br />
negative historier fastlåser ofte ens handle muligheder, så her forsøger man som interviewer, at<br />
finde det der var vigtigt for brugeren og det der havde en særlig betydning. Ved at finde frem til det<br />
der var særlig vigtigt for den enkelte og finde ud hvorfor, kan dette bruges til at finde lignende<br />
episoder i brugerens liv, hvor brugeren mærkede den samme positive følelse.<br />
Den narrative tankegang bruges ofte i det terapeutiske arbejde med børn/unge/forældre, men det kan<br />
også bruges i personale sammenhænge, som AKT pædagogen havde i tankerne, hvor man finder<br />
frem til, hvad der betyder noget for den enkelte medarbejder og hvorfor dette var vigtigt i arbejdet<br />
med rummelighed og den anerkendende pædagogik.<br />
I marts måned introducerede AKT pædagogen på et personale møde denne spørge teknik/nye<br />
metode i arbejdet med ”rummelighed” og ”den anerkendende pædagogik”. Dette blev modtaget<br />
meget positivt, og personalet udtrykte, at de på denne måde alle kunne få ejerskab til dette område<br />
på en ny måde.<br />
Hele personalegruppen fik til opgave:<br />
KIG PÅ JERES KOLLEGER OG TÆNK OVER, HVORNÅR<br />
VEDKOMMENDE SAGDE ELLER GJORDE NOGET PÅ EN<br />
ANERKENDENDE MÅDE OVERFOR ET BARN MED SÆRLIG BEHOV.<br />
På det efterfølgende personalemøde havde mange kolleger samlet små anerkendende historier om<br />
deres kolleger i arbejdet med ”børn med særlig behov”.<br />
Ved at tage udgangspunkt i de positive historier, fik man tankerne helt andre steder hen og ved<br />
hjælp af spørgeteknikkerne;<br />
Hvad gjorde du? (i situationen)<br />
Hvorfor var dét lige vigtigt for dig, at gøre i dit arbejde med barnet?<br />
Hvad betød det for dig?<br />
Hvad tror du det betød for barnet?<br />
Har du tidligere haft lignende oplevelser med barnet? (sprækker)<br />
kom vi meget dybere ned i os selv, hvor vi mærkede efter, hvad der var vigtigt for os og for barnet.<br />
Derved lærte man selv og de andre kolleger, at se barnet på en ny måde og lære andre handle<br />
muligheder.<br />
Som tidligere nævnt kan de negative historier omkring en bruger fastlåse videre udvikling og<br />
dermed en negativ identitets udvikling, men ved at have en anerkendende samt narrativ<br />
indgangsvinkel til barnet, kan der ofte skabes bevægelse i positiv retning og dermed åbne op for<br />
rummelighed.<br />
Side 7 af 45
De 6 læreplanstemaer og mål for børns læring indenfor<br />
temaerne.<br />
Børns alsidige personlige udvikling:<br />
Når vi i Pelikanen, arbejder med børns alsidige personlige udvikling, i læreplanen lægger vi stor<br />
vægt på anerkendelse, hvilket hele personalet har arbejdet med i et kursus forløb, hvor terapeut<br />
Lotte Secher var underviser i efteråret 2008.<br />
Når den voksne anerkender barnet, støttes det i at udvikle en sund selvfølelse. Sund selvfølelse er<br />
at blive klogere på sig selv og sin omverden – og være tilpas med det man finder ud af.<br />
Anerkendelse er et vigtigt menneskesyn for os, da man som voksen ser og hører barnet på dets egne<br />
præmisser med medfølelse, accept og adskilthed – også når barnet gør noget den voksne ikke vil<br />
have/ikke kan lide.<br />
Vi har den opfattelse at: ALLE GØR VI DET BEDSTE VI KAN OG<br />
ALLE HAR VI VORES GODE GRUNDE<br />
TIL AT GØRE SOM VI GØR.<br />
Når børn bliver anerkendt og set som den lille personlighed man er, øger det barnets mod på at<br />
prøve mere af livets udfordringer – barnet har brug for at udfolde sig og afprøve dets potentialer -<br />
forfølge dets ideer og deraf skabe nye læring.<br />
VORES MÅL FOR BØRNS ALSIDIGE PERSONLIGE UDVIKLING:<br />
Selvværd.<br />
Livsglæde.<br />
Selvhjulpen.<br />
Selvtillid.<br />
Lege evne.<br />
Fordybelse.<br />
Skabe venskaber.<br />
Side 8 af 45
Social kompetence:<br />
Social kompetence udvikles i fællesskab med andre mennesker i venskab, grupper og kulturer. De<br />
vigtige elementer i sociale kompetencer er empati, evne til tilknytning og sociale færdigheder.<br />
Social kompetence er nøglen til fællesskabet, hvor børnene har mulighed for at udfolde sig – i leg, i<br />
samarbejde med andre om at løse opgaver og realisere drømme.<br />
Det er vigtigt, at børn støttes i at danne venskaber og lærer, hvordan man kommer med i en del af en<br />
gruppe. Det er i fællesskabet med andre, børnene oplever styrke og betydning og her, der er adgang<br />
til at give og opnå anerkendelse. Det er som med skabere af fællesskabets historie, der fortælles<br />
hver dag, at børn bliver socialt kompetente.<br />
Børn skal i omsorg og respekt have mulighed for at udvikle konstruktive og nære relationer til andre<br />
mennesker. Der skal være plads til at give udtryk for egne følelser og behov samtidig med, at<br />
børnene også forstår, at andre har de samme behov. Børn skal lære at sætte grænser for sig selv og<br />
sige til og fra.<br />
MÅL FOR SOCIAL KOMPETANCE:<br />
At børnene kan samarbejde og forpligter sig til, at tage ansvar deres alder taget i betragtning.<br />
At børnene udviser empati.<br />
Opnå nære relationer mellem børn/børn og børn/voksne.<br />
At børnene lærer, at give udtryk for egne følelser og behov.<br />
At børnene lærer at sætte grænser for sig selv og kunne sige til og fra.<br />
Lære børnene at acceptere andre børns forskellighed/inklution.<br />
Side 9 af 45
Sproget:<br />
Børn skal støttes i at udvikle deres danske ordforråd og i at forstå de begreber og regler, der gælder<br />
for det talte sprog. Sprog er en forudsætning for at udtrykke sig og kommunikere med andre hvad<br />
enten det gælder det verbale sprog eller det nonverbale.<br />
De sproglige færdigheder er en indgangsdør til verden – en mulighed for at høste viden og<br />
erfaringer samt mærke at være en del af fællesskabet. Det er derfor vigtigt at støtte barnet i at sætte<br />
ord og begreber på de oplevelser, de har i dagligdagen. Det er vigtigt at børn befinder sig i et<br />
stimulerende miljø hvor de bliver mødt med forståelse og anerkendelse og hvor der er fokus på at<br />
træne dialogen.<br />
Sprog skaber kontakt, og evnen til at bruge nuancerne i sproget støtter og fremmer forståelsen af og<br />
fra andre.<br />
MÅL FOR SPROGET:<br />
At udfordrer børnene til sproglig kreativitet.<br />
At børnene kan udtrykke sig på mange forskellige måder ved hjælp af forskellige<br />
kommunikationsmidler.<br />
At børnene bliver gode til at udtrykke sig sprogligt gennem dagligdags aktiviteter.<br />
Støtte og udvikle børns interesse for og nysgerrighed i forhold til tegn, symboler, bogstaver<br />
og tal.<br />
Side 10 af 45
Krop og bevægelse:<br />
Krop og bevægelse er redskaber til at erobre verden. Ved at styrke børns udvikling af motoriske<br />
færdigheder, styrke, udholdenhed og bevægelighed, styrkes også deres forudsætninger for at<br />
udvikle sig.<br />
Børn har behov for at føle værdi og tryghed ved deres egen krop og dens reaktioner. Ved aktivt at<br />
udforske kroppens muligheder og begrænsninger udvikles børnenes færdigheder og vaner. Når børn<br />
får viden og indsigt i hvordan kroppen fungere, dens styrke, muligheder, og hvad den betyder for<br />
sundhed og velvære, får børnene også mulighed for at få indsigt i sig selv og andre mennesker.<br />
Ved at bruge forskellige redskaber og materialer får børnene anledning til både at bruge og<br />
stimulere denne sanseverden. Sammen med andre børn i motoriske aktiviteter opstår der en glæde<br />
og lyst der udfordrer til nye udfordringer.<br />
MÅL FOR KROP OG BEVÆGELSE:<br />
At børnene oplever glæde ved, accept og forståelse for deres egen krop og opleve glæden<br />
ved at være i bevægelse for sig selv og sammen med andre.<br />
At der er mulighed for at styrke børnenes fysiske sundhed, bl.a. med fokus på ernæring,<br />
hygiejne og bevægelse.<br />
At vi voksne er støttende og motiverende<br />
At vi skaber et udfordrende miljø der giver lyst til bevægelse.<br />
Side 11 af 45
Naturen og naturfænomener:<br />
Når børn har mulighed for at være i, sanse og opleve naturen på alle årstider, i forskelligt vejr og<br />
landskaber, styrkes deres sanseapparater og deres motoriske udfoldelse.<br />
Børn kan erfare meget mere om naturen, når de får lejlighed til at fordybe sig, gøre iagttagelser og<br />
eksperimentere samt bruge deres fantasi. Det kan skabe utrolig mange læreprocesser, at få lov til at<br />
bruge sig selv i forskellige situationer, og når børnene får lov til at bruge redskaber som save, luppe,<br />
snitteknive, lege med vand og mudder.<br />
Over alt rummer naturen og dermed legepladsen forunderlige processer. Årets gang og de skiftende<br />
årstider giver stof til eftertanke og mange gode snakke om bl.a. påklædning, hvilke dyr er der på<br />
legepladsen lige nu, er der kælkevejr eller skal vi lege med vand, bygger fuglene reder nu, hvorfor<br />
må vi ikke smide affald og hvordan holder vi naturen ren, er med til at børnene får et anderledes<br />
forhold til naturen.<br />
Når vi voksne er engagerede og skærper børnenes interesse for, hvad der sker rundt omkring os, vil<br />
vi få nysgerrige og undersøgende børn, som vil eksperimentere og dermed vil de opnå tillid til, at de<br />
på egen hånd kan, tør og vil undersøge naturen og dens forunderligheder.<br />
MÅL FOR NATUR OG NATURFÆNOMENER.<br />
At børnene udvikler respekt og forståelse for og oplever glæden ved at være i naturen.<br />
At børnene lærer naturen at kende med alle sanser og oplever som kilde til og rum for leg,<br />
oplevelse, udforskning og viden.<br />
At børnene tilegner sig mange forskellige erfaringer med natur, naturfænomener og miljø<br />
Side 12 af 45
Kulturelle udtryksformer og værdier.<br />
Kultur er udtryk for menneskers forståelse af og tilgang til verden, det er gennem mødet med andre<br />
og det anderledes, vi finder vores eget kulturelle ståsted og genkender vores egne kulturelle rødder.<br />
Gennem mødet med andre udtryksformer – både kunstnerisk, kulturelt, ved at stifte bekendtskab<br />
med andre måder at leve på og andre værdier – udfoldes børnene til hele nysgerrige og tolerante<br />
mennesker. Mennesker, der har forståelse for at verden er mangfoldig, og at menneskers sprog,<br />
vaner og levevilkår kan være vidt forskellige.<br />
MÅL FOR KULTURELLE UDTRYKSFORMER OG VÆRDIER:<br />
At børnene får mulighed for at møde og afprøve sig selv i forhold til et bredt spekter af<br />
kulturelle udtryksformer<br />
At børnene har adgang til materialer og redskaber, som kan give oplevelser og bidrage til<br />
børns skabende kulturelle aktiviteter<br />
At børn får lejlighed til at deltage i og få viden om kultur, kulturhistorie, traditioner og<br />
kunstneriske tilbud.<br />
Side 13 af 45
Pelikanens læringsforståelse:<br />
I Pelikanen arbejder vi på at skabe livsglæde og de bedste læringsbetingelser, hvor vi tilbyder<br />
børnene nogle rammer, som giver mulighed for leg, fordybelse, eksperimenter, motoriske<br />
aktiviteter. Hvor de samtidig kan mærke tryghed, tillid, nærvær samt respekt fra de voksnes<br />
side, så der bliver skabt lyst, glæde og appetit for læring. Et miljø der både prioriterer<br />
forskellighed og fællesskab.<br />
Pædagogerne er sammen med forældrene de hovedansvarlige for barnets alsidige udvikling.<br />
Vi skal derfor være gode rollemodeller, være synlige voksne som udviser ansvarlighed, være<br />
de ”fyrtårne” som børnene kan styre efter, når og hvis de får brug for støtte og vejledning i<br />
deres udvikling.<br />
At være en del af et fællesskab er en af de afgørende betingelser for læring. Det siges også: at<br />
lysten driver værket og at tingene nogle gange går som en leg. Forskning har vist, at glade og<br />
positive følelser åbner vores læringsberedskab og derpå styrker såvel læreprocessen som<br />
hukommelsen. Så glade børn lærer mere.<br />
Samværet med børn giver livsglæde, forståelse for barnet og ny læring for den voksne med<br />
mulighed for nye udfordringer. Den gode cirkel er skabt, hvor der skabes de bedste<br />
forudsætninger for at udvikle personlige, sociale og faglige kompetencer i miljøer, der bygger<br />
på aktiv læring og dannelse.<br />
Giv børnene ret<br />
Til at lege og lære,<br />
Drømme og forme<br />
Leve og være.<br />
Kun der, hvor børn<br />
Kan føle sig trygge<br />
Gror det, de gamle<br />
Kaldte for lykke.<br />
Side 14 af 45<br />
Carl Scharnberg.
Pelikanens læringsforståelse for ”Børn med særlige behov”:<br />
Når vi gør os tanker omkring børn med særlige behov kommer man ikke uden om, at tænke<br />
rummelighed.<br />
"Rummelighed handler om, at der er plads til og accept af den enkelte."<br />
Ifølge undervisningsmaterialet for <strong>læreplaner</strong> i dagtilbud (kap. 4 side 23) er der tre pædagogiske<br />
udfordringer omkring rummelighed og inklusion af børn med særlige behov.<br />
Der skal være en balance mellem accept af forskelligheder på den ene side og særlig hjælp<br />
til de svage på den anden side.<br />
Når vi arbejder med rummelighed indebærer det, at man er indstillet på at undersøge om<br />
dagtilbuddet inkluderer alle børn og voksne.<br />
Når vi arbejder med rummelighed forudsætter det en accept af at vi nytænker<br />
normalpædagogikken og hele vores praksis i institutionen.<br />
I den rummelige og inkluderende pædagogik skal børn med særlige behov ikke ses som børn med<br />
fejl, der er besværlige at have med i normalfællesskabet. Men målet må være, at få alle børn<br />
inddraget i de forskellige aktiviteter og lærings situationer på deres egne betingelser, uden at vi<br />
laver om på børnene. Aktiviteterne skal være så rummelige, at alle børn kan være med på deres<br />
egen måde.<br />
Når vi i Pelikanen tænker børn med særlige behov kan det eks. være:<br />
For tidligt født børn.<br />
Synshandicappet barn.<br />
Tale vanskeligheder.<br />
Motorisk dårlige børn.<br />
Følelsesmæssige skadede barn.<br />
Børn med periodiske kriser.<br />
To sprogede børn.<br />
Misbruger hjem.<br />
Det pædagogiske arbejde:<br />
Det er vigtigt, at vi informerer og snakker med forældrene, så snart vi i personalegruppen er<br />
bekymrede omkring et barns udvikling eller afvigende adfærd. Hvorefter vi i samråd med<br />
forældrene iværksætter de nødvendige ekstra indsatsområder.<br />
Heri indgår bl.a.<br />
<strong>Pædagogiske</strong> observationer. - <strong>Pædagogiske</strong> samtaler på tværs af huset. - Afprøvning af<br />
forskellige pædagogiske metoder ud fra egne og tidligere erfaringer med børn med særlige<br />
behov. - Handleplan mundtlig/skriftlig. - Faglig viden (kurser og litteratur).<br />
A.K.T. medarbejder.<br />
Samarbejdspartnere udenfor institutionen kan efter behov kontaktes eks. psykologer,<br />
talepædagog, synskonsulent, fysioterapeut, støtte pædagog,<br />
andre konsulenter (eks. misbrug).<br />
Der er afsat 2½ t. pr. uge til arbejdet med sprogvurderinger.<br />
Side 15 af 45
Pædagogisk praksis:<br />
Vi vægter, at skabe en vis struktur i hverdagen. Vi er bl.a. stueopdelt, hvor der på de 2 stuer er 22<br />
børn i alderen ca. 2½ - 6 år og 1 stue med de 11 mindste børn<br />
Vi arbejder på tidspunkter af året i små grupper på 7-8 børn ad gangen, hvor vi laver forskellige<br />
aktiviteter. Et barn med ”svære særlige behov” tager vi indimellem med i en barn-voksen relation f.<br />
eks i et spil/ leg/ fortælling/ motoriske udfoldelser osv. hvor vi som pædagog får et endnu bedre<br />
kendskab til barnets situation og udvikling. Man får en indsigt i barnets stærke og svage sider.<br />
I spise situationen sidder en voksen i de små grupper, hvor vi voksne igen er rollemodeller og er<br />
den støttende og motiverende.<br />
Vi alders opdeler børnene til forskellige aktiviteter. På denne måde opnår vi et større nærvær med<br />
det barn der har et særligt behov. Niveauet bliver herved også udlignet, forstået på denne måde, at et<br />
barn kan føle sig som en 4 årig i en 4 års gruppe.<br />
Vi snakker med de øvrige børn i gruppen om vores forskelligheder og at der er nogle børn som er<br />
”anderledes” og kan have svært ved nogle ting. Det er vigtigt, at give børnene en forståelse for, at vi<br />
gør tingene for at hjælpe de børn, som kan have det svært.<br />
Mål:<br />
Se bilag:<br />
Vi vil være med til at gøre ”vores” børn, så parate som overhovedet muligt til den<br />
verden de skal ud og begå sig i.<br />
Vi vil give børn med særlig behov en indholdsrig hverdag og en tro på sig selv.<br />
Vi vil delagtig gøre dem i fællesskabet, så barnet bliver en del af gruppen.<br />
Vi vil tilføre institutionen de fornødne kompetencer, så vi fortsat vil være i stand til<br />
at rumme børn med specielle behov.<br />
Vi vil fortsat orientere os om ny og relevant viden.<br />
Vi vil i samarbejde med relevante faggrupper arbejde på at tilføre institutionen det<br />
nødvendige antal støtte timer.<br />
Vi vil give børn og forældre bedst mulig støtte og opbakning.<br />
Side 16 af 45
Individuel pædagogisk læreplan:<br />
I 2007 er der fra ministeriet besluttet, at man i alle dagtilbud skal lave ”Individuelle <strong>læreplaner</strong>”<br />
Det pædagogiske personale har i samarbejde med barnets forældre til opgave, at skabe rammer for<br />
et godt barndoms liv og et læringsmiljø, hvor alle børn kan trives og udvikle sig, også de børn, der<br />
permanent eller periodisk eller akut har særlige behov.<br />
Når et barn ikke trives og/eller fungerer i dele af dets hverdagsliv, er det et svar på at barnets<br />
udviklingsbetingelser er utilstrækkelige. Det er ikke kun det enkelte barn, der har problemer i sig<br />
selv, men vanskelighederne eksisterer i de handle sammenhænge og relationer som barnet indgår i<br />
og har til rådighed.<br />
Udarbejdelsen af den individuelle pædagogiske læreplan forløber i fire faser, hvor vi forinden har<br />
undersøgt, hvilke børn der har særlige behov.<br />
Vi gør brug af en ”manual” for individuel læreplan, som består af følgende punkter:<br />
De 3 lærings rum:<br />
Aktiviteter – leg og beskæftigelse.<br />
Rutiner faste rutiner i hverdagen eks. Spisesituation.<br />
Børnekulturen – relationer til andre børn og voksne.<br />
Hypoteser: Påstande eller antagelser omkring barnet – undersøgelsesspørgsmål bliver opstillet.<br />
Hvor i består barnets vanskeligheder, i hvilke sammenhænge og hvordan optræder de. Hvad foregår<br />
der typisk forud og hvilken betydning spiller de relationer barnet indgår i. Både sammen med andre<br />
børn og de voksne. De fysiske rammer, organisering af daglig dagen samt institutionens regler og<br />
værdier. Disse områder bliver der kikket på med henblik på en udredning af barnets vanskeligheder<br />
og en evt. ændring af barnets livsbetingelser i institutionen.<br />
Problem- og behovs bestemmelse: Når vi formulerer eller bestemmer et barns vanskeligheder eller<br />
særlige behov, anvendes det materiale, som er tilvejebragt omkring mønstre og dynamikken i og<br />
omkring barnet i undersøgelsesfasen.<br />
Mål bestemmelse: Er en formulering af hvor skal vi hen. Hvad skal vi arbejde hen i mod, hvad er<br />
det vi gerne vil have barnet skal nå?<br />
Mål bestemmelsen skal tage udgangspunkt i det enkelte barn og hænge sammen med resultaterne<br />
fra undersøgelsesarbejdet samt problem- og behovsbestemmelsen.<br />
Side 17 af 45
Hverdagslivs temaer:<br />
Den frie leg.<br />
Pædagogisk praksis.<br />
Vi vil her beskrive vores pædagogiske praksis omkring ” den frie leg” i Pelikanen, samt hvorfor vi<br />
mener, det er vigtigt, at denne form for leg bør tilgodeses og have de bedste rammer i vores<br />
institution. Endvidere har vi i dette materiale opstillet vores mål for ”den frie leg”.<br />
Vi vil dokumentere og evaluere dette tema via billeder og fortællinger samt bruge ”Smittemetoden”,<br />
der går ud på at finde ”tegn” på den læring, der har fundet sted og som var vores mål.<br />
Vi ved fra erfaring og teoretisk læsning, at børn lærer virkeligheden at kende gennem legen. Ikke<br />
bare om de genstande der omgiver det, men også om de menneskelige relationer der eksisterer. Leg<br />
er ikke bare tidsfordriv. Børn kan bruge alle sider af sig selv i legen. De leger, fordi de ikke kan<br />
lade være, og fordi det er sjovt.<br />
Børn bearbejder deres verden igennem legen, og tilsætter den så en god portion fantasi. Ved hjælp<br />
af fantasien får virkeligheden en drejning mod det ukendte, der kan hjælpe børn til at forstå deres<br />
verden på deres egne præmisser.<br />
Børn bliver kloge af at lege. Gennem legen finder de ud af den temmelig komplicerede verden vi<br />
lever i og de lærer at tage vare på sig selv, mens de leger.<br />
Dagen igennem hører man børn lege i Pelikanen på mange forskellige måder. Børn leger overalt i<br />
Pelikanen. På stuerne, i fællesrummet, i garderoben, på badeværelserne, på legepladsen – ja, hver<br />
kvm bliver brugt. Vi forsøger at give legen de bedste betingelser som muligt, da legen styrker et<br />
barns udvikling på alle områder.<br />
Leg kræver plads, og når mange børn leger i samme rum og på samme tid opstår der ofte megen lyd<br />
som kan virke overvældende på både børn og voksne. Derfor gør vi meget ud af, at dele børnene op<br />
i mindre grupper, hvor en af grupperne så er ude af huset, enten på legepladsen eller på tur. Dette<br />
skaber mindre larm og mere plads til alle. Grupperne kan se forskellige ud. Ind imellem er de<br />
aldersopdelte andre gange ”kønsbestemt”. Grupperne kan også blive delt op udfra venskaber.<br />
Børnene får her mulighed for at lege andre former for fri leg og til at knytte nye venskaber.<br />
For at den frie leg skal kunne opstå, bestræber vi os meget på i Pelikanen, at skabe de bedste<br />
legemiljøer for børnene.<br />
Side 18 af 45
Vi voksne bestræber os på at udvise den største forståelse samt respekt overfor legen som muligt, da<br />
vi som tidligere nævnt, ser legen som en meget vigtig del af barnets udvikling. Vi giver gerne<br />
børnene mulighed for at lege videre efter de har spist eller til at tage madpakken med ”ind i legen”,<br />
hvis det er muligt, da vi mener, det er vigtigt ikke at afbryde lege i tide og utide. Vi ved, at ”gode<br />
lege” tager tid!<br />
Rummene har en indretning der inspirere børnene til selv at få ideer og starte lege, og så vidt det er<br />
muligt står legetøjet og remedierne i børnehøjde, så børnene ikke altid er afhængige af os voksne<br />
for at gå i gang. I Pelikanen er der et stort fællesrum der er delt op med skærme der indbyder til<br />
mange forskelligartede lege. Vi har dukkekroge, der er lyserøde med tyl og perler og ”byggerum”,<br />
hvor der står klodser, træpinde, vilde dyr og biler side om side. Udklædningshjørnet bliver også<br />
flittigt brugt til mange rollelege, samt hule byggeri. I ”tumlerummet” bliver der danset, sunget og<br />
leget måske cirkus eller MGP alt efter, hvad børnene nu er inspireret af.<br />
Legetøjet er i kasser der nemt kan transporteres, hvorhen man vil, hvis et rum er optaget af andre<br />
der leger. Endvidere er rummene delt sådan op at der er mulighed for at lukke døren (nogle steder i<br />
huset har vi skydedøre), så man kan lege uforstyrret. I alrummet benytter vi de før omtalte skærme,<br />
til at ”lave rum” med. Lege kan selvfølgelig også leges udendørs, hvilket børnene har rig mulighed<br />
for, da vi i vores institution har 3000 m 2 stor legeplads beliggende på kuperet terræn.<br />
Leg på legepladsen vil vi ikke her komme nærmere ind på, da vi i den kommende tid skal til at<br />
arbejde med et nyt tema som netop vil omhandle ”udeleg”.<br />
Mål:<br />
Gennem ”den frie leg” er det vores mål at give børnene de bedste betingelser herunder:<br />
Kompetente voksne, hvor nøgleordene for de voksne er respekt og forståelse, nærvær og<br />
glæde<br />
Et hus, hvor der er plads til fordybelse, fantasi, udforskning og undersøgelse, og hvor<br />
den voksne supplere ”den frie leg” med aktiviteter, der tager udgangspunkt i børnenes<br />
ideer.<br />
Opnå at børn selv bliver i stand til at vælge og starte en leg (alder taget i betragtning),<br />
hvor personlighedsudviklingen kan udvikles, og hvor venskaber kan skabes.<br />
Opnå at børn lærer de sociale ”spilleregler” at kende, og gennem leg får styr på fantasi<br />
og deres egen virkelighed.<br />
Opnå at ”den frie leg” bliver brugt endnu mere som et pædagogisk redskab herunder<br />
observation/handling.<br />
Give børnene gode fysiske rum der er inspirerende, og hvor legetøjet og materialerne<br />
ligger tilgængeligt for børnene.<br />
Side 19 af 45
Livet i garderoben.<br />
Vi vil her beskrive vores pædagogiske praksis for garderoben ud fra billeder.<br />
Børnene har spist, været på toilettet og vasket fingre. Børnene er på vej ud på legepladsen og det tøj<br />
de ikke selv kan nå bliver lagt frem. De største kan selv og de mindste bliver enten hjulpet af et<br />
andet barn eller af en voksen, som altid er til stede i garderoben.<br />
Vi sender kun 4-5 børn ud i garderoben ad gangen, da der så er mindre larm og bedre plads og tid til<br />
at hjælpe dem der har brug for det. Tid skal der til for det er i sådan en ”hverdagssituation” man kan<br />
få et nært forhold til børnene. Her kommer små historier hjemmefra. Der bliver talt om hvad man<br />
skal i eftermiddag og vi kigger ud ad vinduet for at finde ud af hvilken årstid det er og om hvilket<br />
tøj man så skal have på. Der bliver også tit uddelt knus og kram både fra børnene og de voksne.<br />
Børnene skal (alder taget i betragtning) prøve at holde styr på sine egne ting i garderoben. De skal<br />
selv hænge tøjet op på plads og stille støvler/sko på sko hylden eller stille dem under deres<br />
garderobe. Er tøjet blevet vådt eller snavset, så skal børnene, så vidt muligt, selv skifte tøj og<br />
fortælle en voksen, at deres tøj er blevet vådt, så det evt. kan komme i tørreskabet. Det er<br />
selvfølgelig ikke alle børn der husker dette, eller kan dette endnu, så vi voksne er der altid med<br />
støtte og opmuntring.<br />
Side 20 af 45
Mål:<br />
Se bilag:<br />
Børnene bliver selvhjulpne.<br />
Børnene får oplevelsen af at ”Jeg kan selv” og derved opnå selvtillid.<br />
Børnene lærer (alder taget i betragtning) at tage varer på egne ting.<br />
Børnene lærer hjælpsomhed og tolerance overfor sine kammerater.<br />
Børnene opnår at kunne forstå en besked og herefter udfører den.<br />
Børnene lærer at det er okay at bede om hjælp.<br />
Børnene lærer at mærke efter på egen krop, hvilken slags tøj man skal have på alt efter<br />
årstid.<br />
Børnene motiveres og stimuleres til selv at tage tøj af og på.<br />
Skabe den ro og tid der er nødvendig for det enkelte barn.<br />
Gøre brug af garderoben som ”det ekstra rum” til aktiviteter eller andet formål.<br />
To børn i vuggestuen hjælper hinanden med at tage inde sko på.<br />
Side 21 af 45
Ude liv på legepladsen.<br />
Børn kan erfare meget om naturen, når de får lejlighed til at fordybe sig, gøre iagttagelse og<br />
eksperimentere. Det kan skabe utrolig mange spændende læreprocesser, at få lov til at bruge sig<br />
selv i forskellige situationer, og når børnene får lov til at bruge redskaber som save, luppe,<br />
snitteknive, lege med vand og mudder.<br />
Overalt rummer naturen og dermed legepladsen forunderlige processer. Årets gang og de skiftende<br />
årstider giver stof til efter tanke og mange gode snakke om bl.a. påklædning, hvilke dyr er der på<br />
legepladsen lige nu, er det kælkevejr eller skal vi lege med vand, bygger fuglene reder, ja det at få<br />
lov til at plante sin egen blomst i en krukke er med til, at børnene får et anderledes forhold til<br />
naturen, skal blomsterne have vand og mange andre ting.<br />
Når vi voksne er engagerede og skærper børnenes interesse for, hvad der sker rundt omkring os, vil<br />
vi få nysgerrige og undersøgende børn, som vil eksperimentere og dermed vil de opnå tillid til, at de<br />
på egen hånd kan, tør og vil undersøge naturen og dens forunderligheder.<br />
Børn, der er meget ude og har mulighed for at løbe, klatre og kravle opnår større smidighed,<br />
balance og koncentrationsevne.<br />
Børn der færdes meget ude har typisk færre sygedage.<br />
Naturen giver rum for andre oplevelser end de ting, som sker indendørs.<br />
Side 22 af 45
Mål:<br />
Ude har børn endnu mere mulighed for at gå på opdagelse, snakke, løbe, hvile sig, tage en<br />
voksen i hånden eller bare sidde og betragte de andre børns leg.<br />
Børn lærer, at vise dyr og planter omsorg og være sammen om dette. Er bl.a. med til at<br />
styrke deres sociale kompetencer.<br />
Vigtigt at børnene får lov til at udfordre sig selv og der er udfordringer til alle alderstrin.<br />
Vigtigt at vi voksne motiverer børnene så deres motorik, nysgerrighed, fantasi og leg<br />
udvikles. Vi skal være med til at børnene undrer sig, stiller spørgsmål og finder på nye<br />
aktiviteter, som stimulerer deres udvikling.<br />
Vi vil give børnene en forståelse for naturen og lære dem at omgås og have respekt for<br />
naturen.<br />
Lære børnene om årets gang - være opmærksom på vejret, hvad skal man have på. Lave<br />
forskellige aktiviteter som passer til de skiftende årstider.<br />
Vi voksne skal være opmærksomme på at skabe nye udfordringer på legepladsen,<br />
”forskellige rum” på legepladsen.<br />
Vi voksne er gode rollemodeller, er engagerede og kreative, og tør bruge os selv.<br />
Børnenes ideer bliver fulgt op og taget alvorligt, bliver brugt som udgangspunkt for nye<br />
initiativer og legemuligheder.<br />
Pædagogisk praksis:<br />
Vi har i Pelikanen en rigtig dejlig lege plads, over 3000m 2 har børnene til rådighed. Så legepladsen<br />
er en stor del af Pelikanens kultur, da vi opholder os her i mange timer hver dag uanset vejr og vind.<br />
Vi betegner legepladsen som vores ”ekstra rum”, da den giver os så mange muligheder for leg,<br />
udvikling af fantasien, sanse mæssig stimulation, venskaber/nye venskaber, fællesskabsfølelse,<br />
eksperimenter, erfaringer, fordybelse og ro.<br />
Her er der ”højt til loftet”, der er plads og legetøj nok (sten, pinde osv.) og der er plads til aktiviteter<br />
der kræver de store armbevægelser.<br />
Legepladsen er delt op i 2 områder. Et meget stort fliseareal, med sandkasse, cykelbane, legehuse,<br />
stille område osv., samt et meget stort græsområde kaldet ”græsseren”. Her er der stor mulighed for<br />
motoriske udfoldelser, eksperimentere, undersøge, lege, lave bål, fordybelse, samt finde ro f.eks. i<br />
en af hængekøjerne. Om vinteren bliver skråningerne til kælkebakker.<br />
Dette område kommer man til via skråninger, eller via en meget lang rutsjebane samt en<br />
trappenedgang.<br />
Børnene kan benytte legepladsen, når de har lyst. Vi har den regel i børnehaveafdelingen, at der fra<br />
hver stue må komme 4 børn ud på legepladsen alene. Når børnene er alene ude, må de ikke færdes<br />
på det nederste stykke (græsseren) af legepladsen, da vi voksne ikke kan se dem indefra<br />
børnehaven, men er der voksne på legepladsen fordeler de sig på hele området.<br />
Som tidligere nævnt er vi ude uanset vejr og vind og vægter, at stort set alle børn kommer ud hver<br />
dag på et eller andet tidspunkt. Det er kun en forkert påklædning der gør, at det ikke er sjovt at være<br />
ud. Vi taler meget med børnene om, hvilken påklædning der er vigtig at have på netop den<br />
pågældende dag, og lader dem mærke med egen krop om det er varmt eller koldt. Tit har mange<br />
Side 23 af 45
ørn været ud stort set hele dagen, da der også er mulighed for at spise ude under halvtaget eller ved<br />
et af de mange bord/bænke sæt der findes på legepladsen.<br />
Det kan også være ret hyggeligt at sidde i sin hule og spise sin medbragte madpakke sammen med<br />
sin allerbedste ven.<br />
Se bilag.<br />
Side 24 af 45
Overgange i børns liv.<br />
Der er flere overgange i børns liv, når de skal begynde i en institution.<br />
Et barn kan komme fra dagplejen til vuggestuen / børnehaven.<br />
Skifte fra vuggestuen til børnehaven<br />
Skifte fra børnehave til S.F.O. og skole<br />
Et barn kan skifte/flytte til ny institution (afsked)<br />
Når vi modtager nye børn i vuggestuen eller i børnehaven fra dagplejen, har dagplejemoderen<br />
forinden været på besøg sammen med det pågældende barn. Forældrene har også været på besøg og<br />
har fået en rundvisning samt en kort indsigt i vores hverdag, hvilket vi vægter højt, da der allerede<br />
her skabes en positiv forældre kontakt.<br />
Herefter inviteres forældre og barn til endnu et besøg, hvor der er bedre tid til at høre om barnets liv<br />
fra fødsel og til nu – måske er der nogle ting som er vigtige at få indsigt i, eller bestemte vaner som<br />
vil være godt at vide.<br />
Herefter gennemgår pædagogerne hverdagen, hvornår sover og spiser børn i vuggestuen, hvilke<br />
aktiviteter finder sted osv.<br />
Vi opfordrer forældrene til, at mindst en af dem er med de første dage, og i øvrigt have god tid til at<br />
aflevere og hente deres barn. Vi mener, det er vigtigt, at forældrene er der en times tid den første<br />
dag og så herefter øge barnets tid alene i vuggestuen. Vi lægger op til, at hvis der er nogle specielle<br />
behov, så vil vi så vidt muligt efterkomme dette. Det kan f. eks være at tage sin egen barnevogn<br />
med osv.<br />
Vi lægger vægt på stor åbenhed og tillid for at skabe tryghed for både barnet og forældrene. Der er<br />
altid tid til at komme og få en snak om, hvordan barnet trives i vuggestuen. Der fortælles hver dag<br />
om hvordan dagen er gået og der bliver skrevet på tavlen i gaderoben om dagens oplevelser.<br />
Overgang fra vuggestuegruppe til børnehavegruppe.<br />
Når et barn fra vuggestuen flyttes til børnehaven, er det altid det ældste barn på listen, der flyttes op<br />
(dog kan der være enkelte undtagelser).<br />
Vi forbereder børnene på livet i børnehaven ved gradvise besøg sammen med en voksen fra<br />
vuggestuen.<br />
De leger en times tid, hvorefter de er der lidt længere næste gang og måske spiser de sammen med<br />
børnehavebørnene. Det starter vi med en uge eller 14 dage, før de skal begynde i børnehaven. De<br />
leger indimellem på vores store legeplads, for at blive vænnet til det store område. Det begynder de<br />
på, når de ikke længere sover til middag i vuggestuen.<br />
Forældrene er på besøg i børnehaven inden deres barn starter, her bliver de præsenteret for de<br />
voksne som skal passe deres barn. Forældrene får en gennemgang af hverdagen, en rundvisning i<br />
huset samt udleveret papirer omkring dagligdagen i børnehavegrupperne.<br />
Side 25 af 45
Overgang fra børnehave til S.F.O. skole eller andre institutioner.<br />
I børnehaven har vi valgt at dele børnene op i mindre grupper. De 3-4 årrige er sammen i<br />
”Bjørnegruppen”, og de 5-6 årrige er i ”Spillopgruppen”. Børnene er i vinterhalvåret sammen<br />
mindst en gang i ugen, hvor vi i ”Spillopgruppen” har sat os forskellige mål, med henblik på, at de<br />
på et eller andet tidspunkt skal i skole.<br />
Vi arbejder bl.a. i ”Spillopgruppen” med ”Trin for trin” som er et undervisnings program, hvis<br />
formål er at udvikle børns sociale og følelsesmæssige kompetencer. Programmet arbejder primært<br />
med børns udvikling af empati, impulskontrol, og programløsning samt selvkontrol. Parallelt<br />
hermed gives børnene forslag til sociale færdigheder og forslag til mestring af almindelige sociale<br />
samspils situationer.<br />
Vi arbejder med børns selvværd for at styrke de personlige kompetencer, da vi senere på året bl.a.<br />
laver cirkusforestilling, hvor hvert barn selv vælger, hvad de vil være, og hvordan det skal<br />
fremvises.<br />
Vi arbejder også med børns selvværd, da vi ved hvilke krav der stilles i skolen, og hvor robuste<br />
børn skal være for at begå sig godt her. Som udgangspunk tror vi på, at børn ”kan”, hvilket smitter<br />
af på børnene. Børnene har mulighed og rum til at eksperimentere med krop og fantasi, og for at<br />
lege og afprøve sig selv i forskellige sociale situationer, hvorved selvværdet vokser.<br />
Alting tager tid, men der er tid nok til at øve sig inden skolestart.<br />
Når barnet har nået tidspunktet til skolestart kontakter vi de forskellige skoler (ind imellem er det 6-<br />
7 skoler, da vi sender børn til mange distrikter med forskellige procedurer).<br />
Vi tager på besøg og indimellem kommer børnehaveklasselæren på besøg hos os, hvor vi får en<br />
snak om de kommende børn.<br />
Side 26 af 45
Som afslutning på barnets børnehave tid har vi tradition for en cirkusforestilling som tidligere<br />
nævnt. Vi holder afslutning på stuerne for barnet hvor barnet får deres ”bog” hvor der er samlet<br />
billeder fra børnehave forløbet. Endvidere skrives der et lille personligt digt som minde om<br />
pelikanen.<br />
Børnene tilbydes at besøge os i den efterfølgende tid inden skolen starter for alvor.<br />
Mål:<br />
Vi vil være med til at gøre ”vores” børn så parate som over hovedet muligt til den nye<br />
verden, de skal ud og begå sig i, uanset om det er vuggestuebørn, der starter i børnehave<br />
eller om det er børn der skal starte i skole.<br />
Vi vil gerne skabe en tryghed og en tillid blandt børnene, der kan være med til at gøre dem<br />
endnu mere modtagelige for læring.<br />
Vi vil i de år børnene er hos os skabe rum for læring på alle områder, der gør dem<br />
nysgerrige og sultne på livet og dermed give børnene selvværd til at bygge videre på i livets<br />
skole.<br />
Den voksne har som opgave at observere, hjælpe og gejde barnet gennem den første tid det<br />
nye sted. Der er mange ting, som barnet nu skal til at forholde sig til på en ny måde.<br />
Det er vigtigt, at krav og forventninger til barnet stemmer overens.<br />
Højt informations niveau fra personalet til forældrene, personalet imellem, til S.F.O. til<br />
skole eller ny institution.<br />
Side 27 af 45
Børnemiljøvurdering.<br />
Alle børn i Danmark har ret til et godt børnemiljø, der fremmer deres trivsel, sundhed, udvikling og<br />
læring.<br />
(Dagtilbudsloven)<br />
Fysiske<br />
børnemiljø.<br />
Børnemiljø.<br />
Det<br />
enkelte<br />
barn.<br />
Æstetiske<br />
børnemiljø.<br />
Det fysiske børnemiljø:<br />
Handler om de fysiske rammer indendørs og udendørs. Er de sikkerheds- og sundhedsmæssigt<br />
forsvarlige. Det drejer sig blandt andet om mulighed for bevægelse, ergonomi, pladsforhold,<br />
hygiejne, støj, lys og sikkerhedsmæssige forhold.<br />
Det psykiske børnemiljø:<br />
Drejer sig om, hvordan børnene har det med hinanden og med de voksne. Det handler om<br />
konstruktiv gruppedynamik uden mobning og eksklusion fra fællesskabet. I et godt psykisk<br />
børnemiljø bidrager fællesskaber, venskaber, rummelighed, omsorg, tryghed, tillid og<br />
medbestemmelse til en positiv hverdag.<br />
Det æstetiske børnemiljø:<br />
Handler om samspillet mellem omgivelserne og børnenes sanser i dagligdagen. Det æstetiske miljø<br />
har betydning for, om børnene oplever institutionen som et rart sted at være samt oplever stedet som<br />
inspirerende, motiverende, udfordrende og behageligt.<br />
Indretning og udsmykning af bygninger, rum og legesteder kan indvirke på børns oplevelser og<br />
handlinger og har betydning for om børnene får lyst til at udfolde sig.<br />
Side 28 af 45<br />
Psykiske<br />
børnemiljø.
Formålet med børnemiljøvurdering er at fremme børns udvikling, trivsel og læring gennem de<br />
fysiske og psykiske miljøer, der skabes gennem de aktiviteter der gennemføres i vores<br />
daginstitution.<br />
Vi tager udgangspunkt i vores ” hverdagslivs temaer” og beskriver disse ud fra de tre perspektiver<br />
der er lagt op til i børnemiljøvurderingen: det psykiske, det fysiske og det æstetiske børnemiljø.<br />
Det første ”hverdagslivstema” vi vil beskrive er:<br />
Livet i garderoben.<br />
Det psykiske børnemiljø:<br />
I vores gaderobe er der en positiv atmosfære, da de voksne giver sig tid til det enkelte barn. Tiden<br />
kommer ved, at vi er meget påpasselige med ikke at sende mere end 4-5 børn i gaderoben ad<br />
gangen.<br />
Børnene opmuntres til selv at tage tøj af og på, og til at hjælpe hinanden, hvorved der skabes<br />
tryghed og omsorg for hinanden. Da vi ind imellem har mange 2-3 årige børn på stuen kræver det<br />
endnu mere tid og tålmodighed fra den voksnes side, men da vi som nævnt kun sender få børn i<br />
gaderoben ad gangen fungere tingene stadig godt. Der er tid til de små samtaler, der skaber<br />
nærvær og tillid mellem barn og voksen. Vi voksne hører tit om oplevelser fra barnets hjem og om<br />
situationer, hvor barnet enten har følt glæde eller sorg. Det kan f.eks. være at ens bedste<br />
legekammerat har skubbet, hvilket barnet har været ked af, eller også hører vi om de aftaler<br />
børnene laver med hinanden: ”Om lidt skal jeg ud og lege med Signe, og så skal vi gynge!” osv.<br />
De ældste børn er meget omsorgsfulde overfor de små og føler stolthed ved at hjælpe til, så med<br />
deres hjælp, samt med vores omsorg, bevares den gode atmosfære.<br />
Vi har oplevet, at nye venskaber opstår i gaderoben, når børnene hjælper hinanden. Børnene<br />
oplever hinanden på en anden og måske mere positiv måde, og nedbryder måske det billede barnet<br />
først havde antaget. Denne omsorg følger med i andre situationer f.eks. i leg, hvor vi har set en<br />
helt anden måde at lege med hinanden på, når børnene har ændret deres syn på den anden<br />
kammerat.<br />
Vi taler med barnet om det tøj man skal have på, når man skal ud og lege og dermed også om<br />
årstiderne og om de ting der sker i de 4 forskellige årstider. Man glæder sig her til at det bliver<br />
sommer for så kan vi plaske med vand og gå med bare tæer i sandkassen – eller til det bliver vinter<br />
for så kan vi atter kælke og lave snemænd!<br />
Vi tænker sammen tilbage på nogle gode oplevelser, der giver en samhørighed barn og voksen<br />
imellem.<br />
Det fysiske børnemiljø:<br />
Vores fysiske rammer for gaderoben er blevet forbedret en hel del, da vi i 2004, havde en<br />
gennemgribende ombygning af vores daginstitution. Vores gaderober er nu blevet dobbelt så store<br />
og meget mere lyse, da der er kommet 2 vinduer i begge børnehave gruppers gaderober og en glas<br />
dør i vuggestuens gaderobe. Endvidere er der kommet nyt lofts lys i hele institutionen. Dette har<br />
betydet, at vores gaderobe er blevet meget mere overskuelig. Der er nu blevet plads til sko hylder,<br />
ekstra knager til vinter og regntøj samt hylde over gaderoberne. Her kan børnene have deres egen<br />
kasse til ekstra tøj. Selv om gaderoberne er forholdsmæssige smalle er der dog 2 hylder til<br />
børnenes tøj samt rum til deres overtøj. Samtidig har vi nu fået et stort gulvareal, der giver børnene<br />
Side 29 af 45
god plads til at sidde og tage tøj af og på. Vores tørreskab står også i gaderoben, hvilket dermed er<br />
nemt at bruge.<br />
Støjniveauet er blevet mindre i kraft af, at gaderoben jo er blevet større, og at vi kun sender få børn<br />
i gaderoben af gangen sammen med en voksen.<br />
Det æstetiske børnemiljø:<br />
Vi er meget glade for vores gaderober, da indretningen tilgodeser både børn og voksnes behov,<br />
som vi i det foregående har beskrevet. Både børn og voksne oplever gaderoberne, som et godt sted<br />
at være. Gaderoberne har et godt lys, og der er god plads til at bruge sin krop, når man som barn<br />
skal have tøj af og på.<br />
Da der er så meget plads bruges gaderoben også som et ekstra legested. Her kan, børnene sagtens<br />
bygge en stor lego tog bane, lege med biler osv. Gaderoben kan lukkes af med en skydedør, så<br />
børnene kan lege uforstyrret.<br />
Børnene har været med til at dekorere rummet med ophæng i loftslamperne samt billeder på<br />
væggene. Hvert barn har over deres gaderobe et billede af sig selv, der er limet på farvestrålende<br />
karton, hvorpå de voksne har skrevet barnets, forældrenes og evt. søskendes navne samt<br />
fødselsdato. Vi har gjort dette, dels for at vise hvilke børn, der går på stuen, men også for at barnet<br />
kan vise forældrene sine legekammerater.<br />
I gaderoben har de voksne opsat en ”kammeratskabsliste”, hvor forældrene sammen med barnet<br />
kan skrive navn, adresse samt tlf. nr. Dette giver forældrene mulighed for at ringe til hinanden,<br />
hvis børnene skal lege med kammeraterne i fritiden.<br />
Endvidere hænger der ofte billeder taget fra børnenes hverdag i gaderoben, hvilket er til stor glæde<br />
for både børnene og deres forældre, da det giver forældrene et ”billede” af, hvad deres små purke<br />
går og laver i børnehaven og dermed også anledning til megen samtale barn og voksen imellem.<br />
Det fører barnets to verdner sammen.<br />
Artikler omkring børns udvikling samt Pelikanens læreplan er også til rådighed i gaderoben.<br />
Side 30 af 45
Livsglæde:<br />
Kærlig med- og<br />
modspil<br />
Tryghed , nærvær<br />
og god atmosfære<br />
Rummelighed<br />
Lyst til<br />
læring/optimisme<br />
Anerkendelse<br />
Voksne som tør<br />
være gode<br />
"fyrtårne"<br />
LIVSGLÆDE<br />
er samspillet mellem<br />
det rare liv, det<br />
engagerede liv og det<br />
meningsfulde liv.<br />
Selvværd og<br />
selvtillid<br />
Side 31 af 45<br />
Venskaber<br />
Kreativitet<br />
Gode lege<br />
relationer<br />
Sundhed<br />
Fordybelse og<br />
eksperimentering
Livsglæde defineres som samspillet mellem tre elementer:<br />
Det rare liv, at man har tryghed og sundhed.<br />
Det engagerede liv, at man oplever fordybelse og føler sig optimalt<br />
udfordret.<br />
Det meningsfulde liv, at man betyder noget for andre og føler sig<br />
betydningsfuld ved at være en del af gruppen/fællesskabet.<br />
Livsglæde viser sig gennem oplevelser af tryghed og velvære, glæde ved at lære<br />
under tilpasse udfordringer samt følelsen af meningsfuldhed.<br />
Hvad er det, der gør børn så glade i Pelikanen:<br />
Se bilag.<br />
Er det ”bare” børns naturlige glæde, der kommer til udtryk her?<br />
Er det fordi, de har haft en god morgen sammen med deres forældre?<br />
Stod den allerbedste kammerat og ventede, da de kom i børnehave?<br />
Skulle vi lige den dag have bål på ”græsseren” og bage snobrød?<br />
Var det den dag, vi sammen fandt en bænkebider familie under barken?<br />
Var det, da de kommende skolebørn opførte cirkus for forældre, søskende og<br />
bedsteforældre?<br />
Eller er det, når alle de små børn kopierer de stores cirkus forestilling i flere<br />
dage, ja måneder efter de har siddet og kikket på?<br />
Kan det være fordi, vi i vores institution giver børnene nogle rammer, som<br />
giver mulighed for leg, fordybelse, eksperimenter, motoriske aktiviteter og<br />
frihed til at vælge til og fra. Hvor de samtidig kan mærke tryghed, tillid,<br />
nærvær samt respekt fra de voksnes side.<br />
Side 32 af 45
BILAG:<br />
Dokumentation: ”Den frie leg”<br />
Fortælling:<br />
Fokusbørn:<br />
Jc. 5,2 år – Sh. 6,1 år – Jar. 6,3 år – Ad. 5,8 år – Ma. 5,5 år.<br />
De leger ”legodyreleg”. Legen fortsætter fra dagen før. Jc. foreslår Sh. at de skal lege dyreleg igen.<br />
Han står med legopladen, som de havde gemt fra dagen før. Flere af de faste legekammerater<br />
kommer til og vil gerne være med. De får hverken ja eller nej af de to drenge. De begynder alle 5 at<br />
lege ved legopladen. Der bliver hurtigt uro og uenighed, da pladen er for lille. Jeg, pædagogen<br />
foreslår at de tager legopladen med i tumlerummet, der tilfældigvis er ledigt. ”Jooooo!!!2 svarer de i<br />
munden på hinanden.<br />
Nu er der 5 drenge i tumlerummet. Jc. dirigerer alle rundt. Han siger: ”Nej, den skal ikke være der!”<br />
Eller ”Den må gerne være med” Jar. Spørger hele tiden Jc. med en underdanig stemme: ”Er det ok,<br />
at den bil er med? Skal vi bruge biltæppet”<br />
Alle kikker hver gang hen på Jc. Ind imellem siger de andre ja, men et par gange siger Jc. nejjjjj<br />
Hvorefter Jar. lægger legetøjet igen.<br />
Sh. og Ad. Leger lidt sammen og er gode til at bygge med legoet.<br />
Ma. leger for sig selv. Han kikker meget på de andre.<br />
Sh. spørger også Jc. om det er ok, at de forskellige ting er med. Sh. kikker meget på Jc. nærmest<br />
med usikkerhed i øjnene.<br />
Pludselig går Jar. ”Hvor går du hen?” spørger pædagogen. ”Jeg gider ikke mere” svarer Jar.<br />
Jc. bliver sur over, at Sh. tager et dyr, som han mener er hans. De diskuterer frem og tilbage.<br />
Ad. Siger til Sh.: ”Skal vi ikke gå” Jc. siger at de ikke må være med. ”Ok” siger Sh. og legen<br />
fortsætter.<br />
Ad. og Sh. leger men Jc. går rundt og kikker virker lidt sur og på vagt – sparker lidt til bilerne. Jc.<br />
finder noget nyt lego og er med i legen igen.<br />
Ma. Ligger på gulvet og kikker på de andre, snurrer lidt rundt med et lego skib.<br />
Jc. tager en kran fra Sh. som protesterer og tager den fra ham. Jc. siger det er snyd og kikker over på<br />
Ad. og Sh. som leger sammen nu. De har det sjovt og er gode til at finde på, hvad der skal ske.<br />
Jc. ser lidt ”trutmundet” ud. Sætter sig op på bordet og gider ikke lege mere. Ma. Slutter sig til ham.<br />
Her sidder de to drenge længe og kikker på Ad. og Sh.<br />
Analyse af vores fortælling.<br />
Den frie leg har de optimale betingelser herunder, det fysiske rum, tid til fordybelse, ingen<br />
afbrydelse, der er respekt fra andre børn og voksne.<br />
Børnene starter selv legen.<br />
Fantasien udvikles.<br />
Vi ser de enkelte børn i gruppen, hvordan fungerer de/trives de.<br />
Vi ser, hvordan de sociale spilleregler læres.<br />
Vi ser at børnene gennem legen kan få styr på deres egen virkelighed.<br />
Der er en høj grad af sammenhæng mellem vores mål og vores praksis. Relationerne i ovenstående<br />
fortælling er: ”BARN TIL BARN RELATION”, da det er den frie leg det omhandler. De fysiske<br />
Side 33 af 45
ammer var her optimale, da drengene havde et stort rum med mange forskellige legeting, som de<br />
kunne bruge. Vi forsøger i indretningen at organisere det sådan, at det meste legetøj er i børnehøjde.<br />
De har ligeledes mulighed for at gemme tingene fra den ene dag til den anden.<br />
Vi voksne forsøger på ikke altid at sige NEJ, men lytte til børnenes ønsker og behov og vi prøver at<br />
sætte os ind i det barnet leger lige nu. På den måde viser vi barnet respekt og forståelse.<br />
Læreplanstemaer.<br />
Vi sætter den valgte ”fortælling” ind i de 6 forskellige læreplanstemaer for at sikre os at alle<br />
temaer er reprecenteret i ”Den frie leg”.<br />
Personlige kompetencer:<br />
Her lærte drengene at mærke egne grænser, samtidig med at de indgik i det sociale<br />
fællesskab.<br />
De lærte at tackle mindre konflikter.<br />
Sociale kompetencer:<br />
De var en del af et fællesskab, hvor samarbejdet kom på en prøve.<br />
Venskaber kom på prøve.<br />
Der blev prøvet grænser af både sine egne og de andres.<br />
De fik indsigt i andres ønsker og behov – empati.<br />
Sprog:<br />
Da alle har et veludbygget sprogbrug var de gode til at sig fra og til.<br />
De var gode til at formulere sig og give udtryk for egne behov og ønsker.<br />
Krop og bevægelse:<br />
Alle sanser er i spil, der bliver udforsket og afprøvet ved hjælp af hele kroppen.<br />
Der bliver brugt mimik.<br />
De kravler op og ned på borde.<br />
De ser, hvordan andre udtrykker sig ved hjælp af andre udtryk og reaktioner end de<br />
selv bruger.<br />
Naturen og naturfænomener:<br />
Kommer ikke rigtig til udtryk i denne leg.<br />
Fiktivt kan siges, at børnene bruger deres tidligere erfaring omkring deres kendskab til<br />
dyreverdenen.<br />
Kulturelle udtryksformer og værdier:<br />
Drengene får en forståelse for, hvordan andre reagerer.<br />
At vi som mennesker er forskellige, alt efter vores vaner, levevilkår og sprog.<br />
Der var faktisk 4 nationaliteter repræsenteret hos de 5 drenge. Dog alle med dansk<br />
som det brugte sprog i børnehaven.<br />
Side 34 af 45
Hvad kunne ændres/forandres:<br />
At vi bliver endnu bedre og mere bevidste om, hvad ”den frie leg” pædagogisk kan bruges<br />
til. F.eks. kikker på de børn, som har svært ved, at komme i gang med at lege. Guide<br />
børnene med hjælp fra en voksen, så de senere selv kan starte en leg med tilførsel af fantasi<br />
og egen personlighed. Styret leg kan blive til fri leg.<br />
Indhente/indsamle/evt. købe nyt materiale, der kan inspirere til nye frie lege. Ændre på de<br />
eksisterende ting, så der skabes nye legemuligheder. Kun fantasien sætter grænser.<br />
Der skabes rammer ude såvel som inde for børn og voksne, så støjniveauet bliver reduceret.<br />
Side 35 af 45
Dokumentation: ”Livet i garderoben”<br />
Vi vil undersøge, hvilke former for indlæring og læring der finder sted i garderoben.<br />
Indlæring er den organiserede læring med fokus på et mål, hvor læring fokusere på der processuelle<br />
og forløbet i den lærendes læring.<br />
Læring sættes også lig udvikling, som finder sted livet igennem, uanset om det er planlagt for en<br />
eller ej.<br />
Fortælling:<br />
Fokusbørn: Vuggestuebørn Ma. på 2 år og Li. På 2½ år.<br />
Vi har været på legepladsen og er på vej ind for at spise.<br />
Ma. og Li. er i garderoben sammen med et par andre børn. Ma. er iført sin flyverdragt og støvler.<br />
Pædagogen er i gang med at hjælpe Li. ud af sin flyverdragt. Li´s støvler ligger på gulvet.<br />
Ma. kigger på pædagogen og rykker i snoren på sin hue.<br />
Pædagogen: ” Nu skal jeg hjælpe dig Ma”. Ma. rykker huen af. Pædagogen tager huen og lægger<br />
den op i barnevognen, der står ved siden af.<br />
Ma. ser Li´s støvler, som ligger på gulvet. Han samler begge støvler op. Kigger på pædagogen, som<br />
siger: ” Ja, du må gerne stille støvlerne på plads”. (Efter at pædagogen har peget på Li´s plads)<br />
Li. kigger på pædagogen og siger: ” Min – Min”.<br />
Pædagogen siger: ” Rolig Li. Ma. vil bare hjælpe dig”.<br />
Ma. kigger på Li.<br />
Pædagogen tager flyverdragten af Li. og siger: ” Sådan, nu skal den op på plads”.<br />
Hvorefter hun hjælper Ma. af tøjet.<br />
Analyse af vores fortælling.<br />
Den voksne var til stede i garderoben. Der var tid til at hjælpe det enkelte barn.<br />
Børnene blev opmuntret til selv at tage tøjet af og stille fodtøjet på plads.<br />
Børnene hjalp hinanden.<br />
Læreplanstemaer:<br />
Da den valgt fortælling var kort, vælger vi her, at ” se bredere på det” der sker i vores<br />
garderobe hver dag.<br />
Personlige kompetencer:<br />
Børnene lærer at være selvhjulpne.<br />
Kan mærke på egen krop, hvad beklædning de skal have på for ikke at fryse. Det er<br />
vinter.<br />
Tilfredshed ved at blive hjulpet og det at hjælpe andre. Selvtillid og selvværd.<br />
Sociale kompetencer:<br />
Børnene hjælper hinanden, der sker et samarbejde omkring det at få tøj på.<br />
Der er et fællesskab hos børnene.<br />
De tager hensyn og giver plads til hinanden, selvom der er mange børn på en<br />
forholdsvis lille plads.<br />
Side 36 af 45
Sprog:<br />
Børnene lærer at modtage og forstå en besked.<br />
Der bliver snakket om bl.a. vejret, hvorfor skal vi have varmt tøj på lige nu.<br />
Drengene på billedet sidder og snakker om, hvad de skal lege på legepladsen.<br />
Der foregår meget snak, når vi som voksne hjælper og opmuntrer børnene til selv at<br />
tage tøj på.<br />
Krop og bevægelse:<br />
Her er det vigtigt, at børnene kan koordinere bevægelser og sanser.<br />
At binde snørebånd, ja bare det at tage støvler rigtigt på er en kunst, når man kun er<br />
2½ år.<br />
Det er vigtigt at lære rækkefølgen i at tage tøj og støvler på.<br />
Naturen og naturfænomener:<br />
Her skal børnene lære at kunne vælge den rette påklædning, alt efter årstid.<br />
Der snakkes om årstider.<br />
Kulturelle udtryksformer:<br />
Lige i disse situationer kommer det ikke til udtryk.<br />
Der snakkes om vejr og vind, der synges sange.<br />
Hvad kunne ændres/forandres:<br />
Hele tiden ændrer på praksis, hvis der opstår problemer. For tiden fungerer tingene.<br />
Til diskussion/fremtidige mål:<br />
Vi gør selvfølgelig tingene forskellig på de enkelte stuer. Det vil være godt, at få en snak<br />
om, hvordan man synes tingene skal fungere.<br />
Hvor når og hvor meget skal man hjælpe børnene?<br />
Hvor meget kan/skal man forlange af forældrene?<br />
Side 37 af 45
Evaluering af livet i garderoben ” SMTTE” modellen.<br />
”SMTTE” modellen er en dynamisk model, hvor man hele tiden i planlægningen kan bevæge sig<br />
mellem de 5 trin, modellen består af:<br />
Sammenhæng: Beskrive baggrund og begrundelser for en ønsket udvikling<br />
Mål: Hvilken fremtidig tilstand sigter vi efter?<br />
Tegn: Hvilke tegn vil vi gerne se? Succeskriterier?<br />
Tiltag: Hvem gør hvad? Hvor? Hvornår?<br />
Evaluering: Hvordan skal der evalueres? Hvem skal evalueres? Hvilke evalueringsmåder?<br />
Hvordan dokumenteres?<br />
Vi har ud fra vores læreplan gennemgået vores mål for ” Livet i garderoben”. Vi har sat hvert mål<br />
fra læreplanen ind i ”Smtte-modellen” hvorefter vi har kigget på de tegn, der har vist sig.<br />
Vi har opnået alle vores mål fra vores læreplan. Dog er vi hele tiden opmærksomme på, at vi gør,<br />
det vi har sat os som mål.<br />
Vi kan bl.a. se et tegn hos de 2½ årige børn. De voksne i børnehaven skal være mere<br />
opmærksomme på, at de godt selv kan. Børnene har været vant til fra vuggestuen at tage tøj af og på<br />
selv, dog har de voksne været med på sidelinjen. Vuggestuen har gjort et stort stykke arbejde med at<br />
gøre de ældste børn klar til overgangen til børnehaven, så her skal vi være bedre til at fortsætte<br />
denne gode udvikling. I børnehavegruppen har vi ikke været så vant til at have så mange små 2½<br />
årige børn, så vi skal være opmærksomme på, at praksis tager længere tid, når man arbejder med<br />
flexgrupper.<br />
De tegn vi ser i hverdagen er bl.a. ud fra billede data bl.a. billedet side 13 i læreplanen. På billede 1<br />
ser vi de store børn fra gruppen, der viser tegn på selvhjulpenhed, hvilket stadig er tilfældet. Billede<br />
2 viser at børn er hjælpsomme overfor hinanden, hvilket stadig finder sted bl.a. ved at de selv ser, at<br />
de kan hjælpe deres kammerat, eller ved at vi voksne beder et større barn hjælpe et mindre barn. På<br />
det tidspunkt hvor billedet blev taget kunne drengen på bænken næsten ikke tage noget tøj på selv –<br />
i dag et år efter er han den, der hjælper de mindre, og den der selv klarer påklædningen.<br />
Den ro og tillid der skabes i gaderoben viser sig bl.a. ved at en lille pige der elles i lang tid ikke har<br />
sagt meget til de voksne, pludselig begynder at fortælle om sine nye støvler og sin papegøje, der bor<br />
hjemme hos far. Hun fornemmede, at der nu var ro og tid fra den voksnes side ,og den voksne<br />
spurgte hurtigt ind til mere for at bevare den gode kontakt.<br />
Et sted, hvor vi også ser tydelige tegn på, at vi har opnået vores mål er på vores ældste børn, hvor<br />
nogle af dem er på vej i skole. Når vi samler denne gruppe børn kalder vi dem ”Spillopgruppen”.<br />
Her har vi arbejdet meget bevidst med selv hjulpenhed og dermed selvtilliden. I dag kan alle i denne<br />
gruppe klare sig – ind imellem kan noget af tøjet dog drille, men her hjælper man så hinanden, eller<br />
også spørges de voksne om hjælp, hvilket stadig er ”tilladt”.<br />
Efterfølgende har vi ført tegnene i ”Smtte-modellen” sammen med ”sammenhængen” og ”tiltagene”<br />
fra ”Smtte-modellen. Bl.a. har vi fået nogle meget bedre fysiske rammer i garderoben. Pelikanen<br />
blev bygget om i 2004, hvilket gav mere plads i hver børnehavegarderobe. Indretningen af<br />
Side 38 af 45
garderoben er også blevet ændret. Der er kommet hylder til støvler samt plads til regntøjet, så<br />
børnene selv kan stille og hænge tøjet på plads og dermed være med til at holde styr på egne ting.<br />
Vi er også blevet meget bevidste om, hvor mange børn og hvilke børn vi sender i garderoben<br />
hvilket har givet ro og den fornødne tid til hvert enkelt barn.<br />
Vi har ved hjælp af ”tegnene” dokumenteret at der er sket udvikling, og at der er sammenhæng<br />
mellem vores mål og praksis.<br />
Tegn på at målene er opnået:<br />
En dag på rød stue:<br />
De første børn er færdige med at spise, de gemmer måske en mad i madkassen, stiller kop og<br />
tallerken på rullebordet og går på toilettet.<br />
Hvis det er de største børn, som er færdige behøver en voksen ikke gå med, da de selv kan klare at<br />
gå på toilet og vaske fingre. I vinterperioden skal de have deres flyverdragt taget ned fra ”krogen”<br />
de kan selv klæde sig på, tage støvler og huer på. Der bliver snakket meget, når de tager tøj på, de<br />
aftaler tit, hvad de skal lege, når de kommer ud på legepladsen. Der er meget få konflikter, da der<br />
endnu ikke er så mange børn i garderoben.<br />
Efterhånden kommer flere børn til og de voksne fordeler sig: en på badeværelset, en i garderoben<br />
og en på stuen. Børnene skal spørge om, de må gå, da vi derved undgår, at for mange børn kommer<br />
på badeværelset og i garderoben af gangen. Herved undgås mange konflikter og det er hyggeligt,<br />
både at sidde med den sidste mad, blive skiftet/sidde på toilet og få tøj på.<br />
De mindste bliver hjulpet i det omfang det er nødvendigt, men de lærer rigtig hurtigt at klare flere<br />
og flere opgaver selv. Når de skal have tøj på bliver de opmuntret til selv at prøve, og er faktisk<br />
gode til det – bare de får lidt hjælp.<br />
Når vi skal ind til frugt, hjælper vi alle med at rydde legepladsen op. De første børn går ind og<br />
begynder at tage overtøjet af, dette klarer de stort set selv. Støvler skal sættes på plads, flyver<br />
dragterne ligger godt nok på gulvet, men da de skal hænges op er det ok. De vasker fingre og sætter<br />
sig ved de forskellige borde på stuen, tager en bog, et puslespil eller andet spil og venter på, at vi<br />
alle kommer ind.<br />
Her ses det tydeligt, at vi har opnået vores mål:<br />
at børnene er blevet selvhjulpne, selv tage tøj af/på,<br />
at børnene er i stand til selv at finde ting frem og kan vente til vi alle er færdige,<br />
at børnene er sociale og hjælper hinanden,<br />
at børnene tager hensyn til de mindste, som endnu sover i et rum lige ved siden af. Hvis et af<br />
sovebørnene vågner, går de tit ind og spørger om de skal hjælpe eller henter en voksen. Her<br />
er børnene meget omsorgsfulde og ved godt, at de små kan blive bange og utrygge, hvis de<br />
ikke gør det stille og roligt.<br />
Side 39 af 45
Evaluering af Pelikanens læringsforståelse - Børn med særlige<br />
behov – ”SMTTE” modellen.<br />
”SMTTE” modellen er en dynamisk model, hvor man hele tiden i planlægningen kan bevæge sig<br />
mellem de 5 trin, modellen består af:<br />
Sammenhæng: Beskrive baggrund og begrundelser for en ønsket udvikling<br />
Mål: Hvilken fremtidig tilstand sigter vi efter?<br />
Tegn: Hvilke tegn vil vi gerne se? Succeskriterier?<br />
Tiltag: Hvem gør hvad? Hvor? Hvornår?<br />
Evaluering: Hvordan skal der evalueres? Hvem skal evalueres? Hvilke evalueringsmåder?<br />
Hvordan dokumenteres?<br />
En god tradition i Pelikanen er den årlige cirkus forestilling for de kommende skolebørn. Vi øver et<br />
par uger og slutter af med at vise forestillingen for børnenes forældre, søskende og evt.<br />
bedsteforældre.<br />
Alle børn kan deltage på hver deres niveau. Her er plads til alle, ingen børn føler sig udenfor eller<br />
anderledes. Her er der sammenhold og socialt fællesskab på tværs af huset. Der bliver snakket,<br />
grinet og sunget på livet løs. Alle kompetencer er i spil. Man skal stå frem på en scene, nogle alene<br />
andre skal sige replikker og andre skal sammen få et nummer til at fungere. De voksne har sat nogle<br />
rammer for de enkelte numre, men det er børnene selv der former nummeret og er med til, at sætte<br />
netop deres præg på, hvordan de synes tingene skal være. Dette sætter store krav til specielt de<br />
voksne, da der skal og bliver taget meget hensyn til det enkelte barn og dets meninger. Børn, som i<br />
hverdagen kan have forskellige større eller mindre vanskeligheder, indgår i et fællesskab, som er<br />
svært at beskrive.<br />
De 4 voksne, som står for cirkus forestillingen, er selv ivrige deltagere, idet de hver især har en<br />
”rolle”. To hjælper med omklædningen, en sørger for musikken og en hjælper børnene på scenen.<br />
Alle både børn og voksne er en del af det fællesskab, som skal til for at ”Cirkus Spillop” bliver en<br />
positiv oplevelse for alle.<br />
Fortælling fra cirkus 2010.<br />
Vi har 15 børn som skal begynde i skole sommeren 2010. Et af børnene en dreng A. har store<br />
vanskeligheder i hverdagen. Der er tilknyttet støttepædagog. Han skal have meget struktur og<br />
forudseelighed i sin hverdag og har det bedst, når han ved, hvad der skal ske. Han bliver usikker og<br />
frustreret, når han ikke kan overskue tingene. Han bliver vred på de voksne, når de ikke kan følge<br />
ham i hans tankegang og han går ofte et andet sted hen, når vi ikke efter hans mening forstår ham.<br />
Han kommer ikke selv tilbage, vi voksne skal opsøge ham, hvis vi vil have ham tilbage til<br />
situationen, som udløste frustrationen. Han kræver meget tydelige voksne, men er samtidig rigtig<br />
god til at lytte til os og vi kan i de fleste tilfælde komme overens med A. og få et positivt udfald på<br />
episoden.<br />
Side 40 af 45
Et af numrene i vores cirkus forestilling er: ”Ballonpigen og hendes cowboy” Cowboyen skal stå<br />
med ryggen til ballonpigen med et gevær over skulderen, kikke i et spejl og sige: ”Jeg skyder”,<br />
hvorefter en voksen/undertegnede, som sidder bag pladen stikker ballonerne i stykker, så det ser ud<br />
som om cowboyen rammer ballonerne.<br />
Dette nummer havde A. selv valgt. Vi øvede flere gange, men A. havde rigtig svært ved, at skulle<br />
holde gevær, stå med ryggen til ballonpigen og ikke kunne se, hvad der foregik. Han prøvede med<br />
en stor skyder og en lille skyder, men ingen af delene lykkedes rigtigt og vi voksne kunne mærke på<br />
A. at han blev frustreret. Vi prøvede et par gange uden held.<br />
Et par dage senere skulle vi øve igen. A. havde den lille skyder og jeg havde tænkt, at i dag skulle<br />
han have lov til selv at bestemme, hvordan han ville sige og gøre. Da det de andre dage havde<br />
udløst en del frustration for A. Han kom selv med løsningen idet han siger: ”Jeg skyder den blå”<br />
”Jeg skyder den gule” og så videre. At jeg så ikke lige rammer den ballon han synes jeg skal ramme<br />
er kun en lille sjov detalje, da han så går hen til mig og siger: ”Det var ikke den” eller ”Jeg kan ikke<br />
huske, hvad den farve hedder” Dette påvirkede åbenbart ikke A. han gik tilbage og ”skød” resten af<br />
ballonerne.<br />
Da A. denne dag var færdig med sit nummer, var han glad og tilfreds. Vi ændrede nummeret den<br />
lille smule, der skulle til for at A. fik en positiv oplevelse. Han havde selv fortalt os voksne,<br />
hvordan han selv bedst kunne håndtere situationen, og vi havde forstået, at tage udgangspunkt i<br />
netop hans måde at tackle denne situation. Vi fik alle en god oplevelse, men det bedste var at A. på<br />
sin egen måde kunne være med i et fælles projekt med 14 andre børn.<br />
Tegn på at vores mål er nået:<br />
Barnet vælger selv et nummer.<br />
Barnet forsøger, udforsker, finder en løsning.<br />
Barnet er glad og tilfreds.<br />
Medbestemmende ved opgave løsning.<br />
Barnet havde et fællesskab med 14 andre børn.<br />
Klarede en opgave på lige fod med de øvrige børn, ved hjælp af forstående voksne.<br />
Side 41 af 45
Dokumentation: ”Ude liv”<br />
Fortælling fra vuggestuens legeplads:<br />
3 børn alle under 2½ år, en dreng og to piger, kravler rundt på den lille rutschebane. Op og ned ad<br />
den og ind og ud ad den. De kravler også op over kanten inden de rutscher ned ad den.<br />
To af børnene sætter sig ned på numsen, når de rutscher ned, men den ene af pigerne (den mindste)<br />
går ned ad rutschebanen.<br />
Den voksne sidder ved siden af på et tæppe med et mindre barn, beder et par gange pigen om at<br />
sætte sig ned på numsen, men hun ignorere den voksne. Det går godt et par gang ved at gå ned ad<br />
rutschebanen, men pludselig falder hun og slår sig lidt på bagen, men herefter sætter hun sig ned på<br />
numsen.<br />
Analyse:<br />
De tre små børn har det rigtig sjovt. De kigger på hinanden og imiterer. De afprøver sig selv ved at<br />
kravle på alle måder på denne rutschebane. Den mindste, som der i fortællingen er fokus på,<br />
afprøver også det med at gå ned ad rutschebanen, selv om hun får at vide at hun skal sætte sig.<br />
Måske har de to lidt ældre børn allerede fået den erfaring at man kan risikere at falde ned og måske<br />
endda slå sig? Denne erfaring får den mindste pige så senere i ”klatre legen”.<br />
Ud fra et voksent perspektiv ser vi, hvordan børn i 2 års alderen leger. Selv om de befinder sig i den<br />
”egocentriske fase” i deres udvikling, så leger de her sammen.<br />
Det er tydeligt, at de ved, hvad denne leg handler om, nemlig at have det sjovt, og om hvem der kan<br />
finde på en ny måde at komme op eller ned ad denne rutschebane på. Imitations leg er den leg der<br />
oftest finder sted hos de 2 -3 årige børn, hvilket kom frem i denne leg.<br />
Vi så også ved denne leg, hvordan ”selvstændighedsfasen” kan komme til udtryk. Den mindste<br />
ignorerede tydeligt den voksne, der gentagne gange bad den lille pige sætte sig ned. Hun var meget<br />
ihærdig og modig og udviste en stærk vilje.<br />
Som voksen kunne man godt have valgt at gå hen og sætte pigen ned, men da vi voksne ved at ”af<br />
erfaringer bliver man rigere”, afventede den voksne situationen. Den lille pige blev klogere på sig<br />
selv.<br />
Læreplans temaer:<br />
Personlige kompetencer:<br />
De tre børn med fokus på den mindste afprøvede sig selv ved denne ”klatre leg”. De<br />
indgik i en leg, hvor der var et samspil i mellem dem som alle bidrog til med hver<br />
deres personlighed. De lærte af hinanden, mærkede sin egen grænse og blev hver især<br />
”rigere” på erfaringer. Den mindste af pigerne viste en stærk vilje og var modig og<br />
beslutsom hvilket hun fik lov til at vise og afprøve. De to andre børn havde hver især<br />
måske allerede fået den erfaring at det var bedst at sidde ned på rutschebanen.<br />
Sociale kompetencer:<br />
I legen indgik børnene i et socialt fællesskab. De havde noget sammen, de skabte nye<br />
måder at komme op og ned på, og de havde det samtidigt rigtig sjovt. Børnene havde<br />
mulighed for at udfolde sig på hver deres måde, hvilket smittede af på de andre.<br />
Side 42 af 45
Sprog:<br />
Børnene hvinede og lo under hele forløbet. Der var ikke konkrete sætninger imellem<br />
dem kun få ord.<br />
Krop og bevægelse:<br />
De brugte deres krop under hele forløbet samt deres kropssprog. Som tidligere nævnt<br />
hvinede de og lo rigtig meget og de kiggede meget på hinanden hele tiden. Deres øjne<br />
lyste af glæde over det de her havde sammen. Der behøvede ikke komme ord på, det<br />
gav sig selv, hvad denne leg gik ud på.<br />
Naturen og naturfænomener:<br />
Denne leg foregik på vuggestuens legeplads.<br />
Kulturelle udtryksformer og værdier:<br />
Som tidligere nævnt er legepladsen en del af Pelikanens kultur, da vi bruger megen tid<br />
her, og da der foregår mange forskellige aktiviteter på legepladsen året rundt. Vi<br />
bruger meget vores natur lige udenfor døren, da den er med til at styrke børnenes<br />
udvikling på mange områder bl.a. motorisk som set ved den før omtalte ”klatre leg”.<br />
Side 43 af 45
Dokumentation: ”Livsglæde”<br />
I Pelikanen deler vi i hverdagen ofte børnene i mindre grupper. Vi deler børnene op, da vi på denne<br />
måde får skabt en bedre relation mellem børn /voksne og mellem børnene i gruppen. Mulighederne<br />
for kvalificeret læring og udvikling styrkes endnu mere på denne måde, når der ikke er så mange<br />
børn på en´ gang. Støjen bliver også reduceret en del ved at arbejde med børnene i de små grupper,<br />
da vi ofte benytter andre rum inde som ud.<br />
Børnene deles i 3 grupper efter alder. Gruppe 1 er børn i alderen 2-3 år. Gruppe 2 er børn på 4 år og<br />
den 3. gruppe er børn på 5-6 år. Ind imellem arbejder vi på tværs af huset, hvor børnene fra begge<br />
stuer bliver fordelt i de 3 grupper.<br />
Gruppe 3 kaldes her i huset for ”Spillop” gruppen, og det er denne gruppe, vi i vores<br />
dokumentationen vil omtale.<br />
”Spillop” gruppen er som nævnt for de 5-6 årige. Vi har valgt at kalde gruppen dette i stedet for<br />
”skolegruppe”, da vi ind imellem har børn, der af forskellige årsager, skal vente et år med at komme<br />
i skole. Fra august til marts/april mødes denne gruppe jævnligt til forskellige aktiviteter. Vi øver os<br />
i at tegne, skrive navn/bogstaver/tal, klippe, lytte, synge, rim/remser, omverdens bevidsthed,<br />
bevægelseslege, socialiserings lege osv. Inden de første ”skolebørn” begynder i glidende overgang,<br />
omkring 1. marts opfører børnene en cirkusforestilling.<br />
Når vi voksne arbejder med denne gruppe børn, lægger vi meget vægt på, at de forskellige<br />
aktiviteter skal læres via leg, og at det skal være sjovt og en glæde for alle at deltage. Humor skal<br />
der til, da der herved skabes interesse og gå på mod. Alting bliver meget lettere at lære, når der<br />
bringes humor ind i hverdagen. Som vi tidligere har været inde på, ser vi os selv som ”fyrtårne” for<br />
børnene. Det er vigtigt, at vi er gode rollemodeller for børnene, og at vi er entusiastiske og<br />
initiativrige, da vi på denne måde er med til at give børnene en kvalificeret læring, der giver næring<br />
til ethvert barns udvikling. Vores entusiasme smitter af på børnene, som dermed selv får lyst til at<br />
”slå sig løs”.<br />
Et kinesisk ordsprog lyder: Du hører og du glemmer – du ser og du forstår. Dette ordsprog synes vi<br />
passer meget fint med vores pædagogiske praksis i hverdagen, samt i arbejdet med denne gruppe.<br />
Børn lærer rigtig meget ved at være sammen med andre børn, hvilket har meget stor betydning for<br />
socialiseringen, men samtidig lærer børnene også af at se på os voksne. Det er vores sprog, vores<br />
kropssprog, vores entusiasme, vores glæde osv. der er med til at motivere børnene til selv at tage<br />
initiativ og udforske og afprøve sig selv. Her ved opnår de så selv en forståelse af den verden de<br />
lever i og er en del af.<br />
Børn og voksne holder meget af at arbejde i denne gruppe. Børnene glæder sig hver gang til at være<br />
sammen og er spændte på, hvad der nu skal ske. Denne interesse og glæde som børnene udviser,<br />
smitter uden tvivl af på hele processen, både børnene imellem samt på os voksne, der føler at<br />
nærværet og barnets udvikling styrkes endnu mere.<br />
Glæden er dog endnu større, når vi nærmer os jan/feb. mdr. for der begynder vi, at snakke om vores<br />
årlige cirkusforestilling! Cirkusforestillingen er for de børn der skal begynde i skole i august. Vi har<br />
i mange år lavet cirkus, da det har været børnenes ønske. Vi har tit spurgt, om vi ikke skulle lave en<br />
anden form for teater, men nej, det kan der ikke være tale om!! Børnene har næsten alle en ide om,<br />
hvilken rolle de ønsker sig i forestillingen, da de kan huske alle numrene fra sidste års forestilling.<br />
Inden der bliver valgt numre, ser børnene forestillingen fra forrige år, der hvert år bliver optaget på<br />
dvd. Der er altid en vældig snakken blandt børnene, når de ser denne dvd. Der er mange ønsker i<br />
”luften”, og der er en beundring af de tidligere kammerater. ”Nej kan du se, der er Mikkel. Han var<br />
bare så god som direktøren!” – ”Og se, der er de dygtige linedansere, sådan en vil jeg gerne være”<br />
osv.<br />
Side 44 af 45
Når børnene har set film, mødes de igen til et ”cirkusmøde”, og det er altså stort!! Man kan bare se,<br />
hvor stolte de er over, at det nu er blevet deres tur til at komme til ”cirkusmøde”, så er de altså de<br />
største i bh. Her bliver børnenes ønsker hørt og skrevet ned. De har hver især 3 ønsker, hvoraf de 2<br />
bliver opfyldt. De sidder flot og lytter til hinandens ønsker, og kan fint vente på tur. De er også nu<br />
blevet gode til at modtage en kollektiv besked, hvilket har været et af de mål, vi har haft i<br />
”Spillopgruppen”. Vi voksne lægger også især mærke til, hvor flot de hver især har lært at udtrykke<br />
sig nu i en større forsamling. Nogle børn har indimellem ikke haft lyst til at sige så meget i gruppen.<br />
Enkelte børn har haft talevanskeligheder, andre har været meget generte, men jo ældre og jo mere<br />
tryg og jo mere selvværd barnet har udviklet, er det nu blevet i stand til selv, at give udtryk for egne<br />
ønsker. Børnene udviser også fint empati for hinanden, som også har været et af målene i<br />
”Spillopgruppen”. De kan godt acceptere, at en anden får en rolle, som man måske selv gerne ville<br />
have haft. Børnene får alligevel 2 ud af de 3 roller, de havde valgt. De interessere sig også for<br />
hinanden ved, at de spørger hinanden, om de ønsker de hver især har, og roser hinanden for valget.<br />
Når rollerne er blevet fordelt, er børnene med i kælderen, hvor kostumer og rekvisitter bliver fundet<br />
frem. Der er stor aktivitet, alle fra gruppen hjælper til. I gruppen hersker der en stemning der er<br />
ubeskrivelig! Det emmer af glæde, spænding og en samhørighed der er så dejlig at være en del af!<br />
Fællesskabet kan mærkes iblandt dem, og nye venskaber bliver til i denne tid.<br />
Der bliver øvet i dagevis på selve forestillingen, og på de 3 sange som der er i forestillingen.<br />
Børnene øver sig også derhjemme, hvor forældrene må være ”medartister”, for ellers er det ikke<br />
rigtigt.<br />
Hver dag er børnene bare i hopla! De kommer til tiden, og de er meget opmærksomme på, om nu<br />
alle er kommet. Et par gange har der været sygdom blandt børnene, hvilket selvfølgelig har<br />
bevirket, at der har manglet nogle børn til enkelte numre. Til stor ærgrelse for både børn og voksne.<br />
Men igen har børnene udvist empati og har sagt, at ”de da bare kunne få den rolle, indtil det andet<br />
barn dukkede op”, og så har de dermed selv været med til at løse problemet, hvilket viser at de er<br />
hjælpsomme og sociale.<br />
Når børnene er mødt op skal der skiftes til flotte kostumer. Børnene har et sæt tøj til hvert nummer.<br />
Det har de selv helt styr på, og er blevet rigtig gode til at holde styr på egne ting og til at tage tøjet<br />
af og på. Selvhjulpenhed er også et område, vi hele tiden har beskæftiget os med, selv helt fra<br />
vuggestuen af, og det kan vi nu se har båret frugt.<br />
Til hver ”øveforestilling” er alle øvrige børn fra Pelikanen inviteret til at se forestillingen, og til<br />
generalprøven invitere vi tit en anden institution til at komme. De yngste børn nyder at få lov til at<br />
se forestillingen om og om igen. De synes, det er så spændende, for det er nemlig allerede på dette<br />
tidspunkt, at de næste års roller bliver til. De små sidder allerede nu på forreste række og ønsker,<br />
hvad de gerne vil være, når det bliver deres tur. Efter hver forestilling stilles der op i vores tumle<br />
rum eller andre steder i huset til endnu en forestilling, for nu er det de små der vil vise cirkus. Sådan<br />
foregår det i dagevis også efter at cirkuset er pillet ned!! Sangene lærer, de også lynhurtigt, hvilket<br />
vi voksne kan høre, når vi øver sangene med de store børn. De kan dem allerede udenad!<br />
Så kommer ”Finalen” – den store aften, hvor forældre, søskende og bedsteforældre og andre fra<br />
barnets familie er inviteret til ”Cirkus Spillop”. Alle er spændte, og selvfølgelig er der sommerfugle<br />
i maven, når børnene står på rad og række og venter i deres flotte kostumer med sminke og glimmer<br />
alle steder, men de fordufter som regel når tæppet trækkes fra, musikken begynder og folk klapper.<br />
Ja, og så er det, at vi voksne næsten ikke kan lade være med at knibe en lille tåre, for det er så<br />
dejligt, at se sådan nogle dejlige børn der bare står der og strutter af selvværd og livsglæde. De er<br />
bare klar til at vise, hver især, hvilken unik person de har udviklet sig til. Nogle børn har måske haft<br />
nogle vanskeligheder undervejs i deres udvikling, mens de har gået hos os, men ved deres egen<br />
store gå – på – mod og indsats, og med den rette hjælp fra deres forældre, fra vores og andre<br />
professionelles side, så har de nu deres ”rygsæk” klar til nye udfordringer.<br />
Side 45 af 45