117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
56.<br />
Hvorfor har vi folkeafstemninger<br />
om <strong>EU</strong> i Danmark?<br />
Folkeafstemninger i Danmark om <strong>EU</strong> skyldes en-<br />
ten, at Folketinget har vedtaget en lov om at af-<br />
holde en vejledende folkeafstemning om et emne,<br />
eller at grundlovens § 20 kræver, at der afholdes<br />
bindende folkeafstemning.<br />
Vejledende folkeafstemninger<br />
Folketinget kan med vedtagelse af en lov beslutte<br />
at afholde en vejledende folkeafstemning om et<br />
spørgsmål, hvor resultatet af folkeafstemningen<br />
ikke er bindende. Folkeafstemningen i 1986 om<br />
Danmarks tiltrædelse af EF-pakken (Den Europæ-<br />
iske Fælles Akt) er et eksempel på en vejledende<br />
folkeafstemning<br />
Grundlovens § 19 og § 20<br />
For at forstå betydningen af grundlovens § 20 bør<br />
man også kende til § 19, der er udgangspunktet for<br />
Danmarks deltagelse i det almindelige interna-<br />
tionale samarbejde. Efter denne bestemmelse kan<br />
den danske regering på Danmarks vegne tiltræde<br />
traktater, internationale aftaler og konventioner,<br />
der forpligter den danske stat.<br />
Regeringen skal dog have <strong>Folketingets</strong> samtykke<br />
for at indgå forpligtelser, til hvis opfyldelse Folke-<br />
tingets medvirken er nødvendig, eller forpligtelser,<br />
som i øvrigt er af større betydning. Det betyder for<br />
eksempel, at <strong>Folketingets</strong> samtykke kræves, hvis<br />
regeringen ønsker at indgå traktater, der medfører<br />
pligt til at ændre regler i Danmark, og disse æn-<br />
dringer kun kan foretages med vedtagelse af love.<br />
<strong>Folketingets</strong> samtykke kan gives enten ved lov eller<br />
ved en folketingsbeslutning. Når Folketinget vedta-<br />
ger den pågældende lov eller beslutning, kræves der<br />
almindeligt simpelt flertal til vedtagelsen.<br />
Det er grundlovens § 19, som gør det muligt for<br />
Danmark at være medlem af organisationer som<br />
for eksempel FN og Europarådet (se spørgsmål<br />
65). Beslutninger, der vedtages i disse organisatio-<br />
ner, gælder ikke direkte i Danmark, men hvis be-<br />
slutninger fra FN eller Europarådet skal regulere<br />
danske borgeres retsstilling, kræves det, at beslut-<br />
ningerne gøres til en del af dansk ret med Folketin-<br />
gets samtykke (det kaldes også for inkorporering<br />
eller gennemførelse – se også spørgsmål 10).<br />
Samarbejdet i <strong>EU</strong> er imidlertid af en helt speciel<br />
karakter. <strong>EU</strong>’s institutioner kan blandt andet på<br />
visse områder udstede regler, der gælder umid-<br />
delbart i Danmark, og <strong>EU</strong> har dermed adgang til<br />
at udøve beføjelser, som ellers er en del af den na-<br />
tionale selvbestemmelsesret (suverænitet).<br />
Rytterstatuen foran Folketinget, Frederik VII<br />
– den danske konge, der stadfæstede grundlo-<br />
ven af 5. juni 1849.<br />
77