117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ifølge Rådets forretningsorden fra 2002 (artikel 2,<br />
stk. 1) samles Rådet i forskellige sammensætnin-<br />
ger alt efter, hvilket politisk emne der er tale om,<br />
og Rådet skal i den sammensætning, der kaldes<br />
”almindelige anliggender og eksterne forbindel-<br />
ser” beslutte sig for en liste over de mulige råds-<br />
sammensætninger.<br />
Efter topmødet i Sevilla i juni 2002 blev det beslut-<br />
tet at reducere antallet af rådsformationer fra 16 til<br />
ni. Det betyder blandt andet, at Rådet for Landbrug<br />
og Rådet for Fiskeri er lagt sammen til ét råd.<br />
De tre vigtigste rådsformationer er i dag rådene<br />
for Almindelige anliggender og eksterne<br />
relationer, Økonomi og finans samt Land-<br />
brug og fiskeri. Disse råd mødes cirka en gang<br />
om måneden, med undtagelse af august, hvor<br />
<strong>EU</strong>-institutionerne holder ferielukket. De øvrige<br />
råd mødes 3-4 gange pr. halvår. Der afholdes i alt<br />
cirka 80-90 rådsmøder om året.<br />
38.<br />
Hvad vil det sige, at et land ”har<br />
formandskabet”?<br />
Medlemsstaterne skiftes til at være formand for<br />
Rådet i et halvt år ad gangen efter en rækkefølge,<br />
som Rådet har bestemt (se spørgsmål 39).<br />
Formandskabet for Rådet har stor betydning<br />
for tilrettelæggelsen af det arbejde, der udføres<br />
i Rådet. Det land, som har formandskabet, har til<br />
opgave at tilrettelægge og lede alle Rådets møder,<br />
og hvert land foretager sin egen prioritering af,<br />
hvilke sager og områder det vil fremme i løbet<br />
af formandskabsperioden. Går forhandlinger i<br />
hårdknude, eller opstår der andre problemer, er<br />
det også formandskabets opgave at forsøge at ud-<br />
arbejde løsningsforslag. At være formandskabs-<br />
Gruppebilledet fra Det Europæiske Råds møde i<br />
København d. 12.-13. december 2002 under det<br />
danske formandskab.<br />
land indebærer også, at det pågældende land skal<br />
repræsentere <strong>EU</strong> udadtil i sager, der vedrører <strong>EU</strong>’s<br />
udenrigs- og sikkerhedspolitik. Det betyder blandt<br />
andet, at det er formandskabslandet, der taler på<br />
<strong>EU</strong>’s vegne i internationale sammenhænge, f.eks.<br />
ved møder og konferencer i internationale orga-<br />
nisationer som FN og WTO. Formandskabet for-<br />
handler også i visse tilfælde aftaler på vegne af <strong>EU</strong>.<br />
Enkelte af traktatgrundlagets bestemmelser på-<br />
lægger formandskabet bestemte opgaver, men det<br />
er ikke defineret præcis, hvad det vil sige at have<br />
formandskabet. Praksis har haft stor betydning for<br />
definitionen af formandskabets rolle, ligesom for-<br />
retningsordenen for Rådet er med til at fastlægge,<br />
hvilke konkrete opgaver formandskabslandet har.<br />
Det er af stor politisk betydning, hvem der har<br />
formandskabet, da det er formandskabet, som<br />
er drivkraften i <strong>EU</strong>-samarbejdet, sætter dagsor-<br />
denen og bestemmer, hvilke emner der skal prio-<br />
riteres. Det er dog ikke, fordi landet, som har for-<br />
mandskabet, kan bruge formandskabsperioden<br />
til ”at mele sin egen kage” i. Formandskabet skal<br />
udøves neutralt og upartisk, og ofte må formand-<br />
skabslandet sætte sine egne interesser i baggrun-<br />
den for at opnå enighed mellem landene.<br />
55