117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>EU</strong>- og AVS-landene, der blev underskrevet i Be-<br />
nins hovedstad Cotonou – deraf navnet Cotonou-<br />
aftalen. Cotonou-aftalen viderefører erfaringerne<br />
fra Lomé-konventionerne, men tilfører også nogle<br />
nye elementer.<br />
Cotonou-aftalen er ikke trådt i kraft endnu. Det<br />
kræver nemlig, at den skal ratificeres (se spørgs-<br />
mål 12) af alle <strong>EU</strong>-landene og mindst to tredjedele<br />
af AVS-staterne. Ved indgangen til 2003 har mere<br />
end to tredjedele af AVS-landene godkendt afta-<br />
len, mens Belgien og Nederlandene endnu ikke<br />
har ratificeret aftalen. De forventes dog at færdig-<br />
gøre deres ratifikationsproces snarest. Danmark<br />
ratificerede Cotonou-aftalen den 4. juli 2001.<br />
For at undgå et ”juridisk tomrum” i perioden frem<br />
til, at Cotonou-aftalen træder i kraft, er der truffet<br />
en række overgangsforanstaltninger, der i vid ud-<br />
strækning viderefører bestemmelserne i Lomé IV.<br />
Samarbejdet mellem <strong>EU</strong>- og AVS-landene er kon-<br />
centreret om to områder, nemlig et økonomisk/<br />
handelspolitisk samarbejde og et udviklingssam-<br />
arbejde.<br />
Handelssamarbejdet går bl.a. ud på, at <strong>EU</strong> har<br />
fjernet tolden på en række af de varer, som AVS-<br />
landene eksporterer, mens AVS-landene har fået<br />
lov til at bibeholde deres toldsatser på varer fra<br />
<strong>EU</strong>. Cotonou-aftalen vil dog ændre handelssamar-<br />
bejdet, så det kommer i overensstemmelse med de<br />
bestemmelser for international samhandel, der er<br />
fastsat af World Trade Organization, Verdenshan-<br />
delsorganisationen. Der gælder dog en overgangs-<br />
ordning, så Cotonou-ændringerne af handelssam-<br />
arbejdet først træder i kraft i 2008.<br />
Den overordnede målsætning for udviklingssam-<br />
arbejdet er fattigdomsbekæmpelse. Udviklingspo-<br />
134<br />
litikken er baseret på en sektorstrategi, der bety-<br />
der, at <strong>EU</strong> koncentrerer sin støtte til AVS-landene<br />
inden for bestemte områder som f.eks. sundhed,<br />
uddannelse og miljø.<br />
Ud over bistand og handel har AVS-samarbejdet<br />
også en politisk dimension. Der foregår bl.a. en<br />
løbende politisk dialog mellem landene om men-<br />
neskerettigheder, demokrati og god regeringsfø-<br />
relse.<br />
Der er oprettet tre institutioner til at varetage<br />
samarbejdet mellem <strong>EU</strong> og AVS, nemlig AVS-Mi-<br />
nisterrådet, Ambassadørudvalget og Den Pariteti-<br />
ske Forsamling.<br />
AVS-Ministerrådet består af medlemmerne<br />
af Rådet for Den Europæiske Union, et medlem<br />
fra hvert AVS-land samt et medlem fra Kommis-<br />
sionen. Det er i AVS-Ministerrådet, den politiske<br />
debat føres og der træffes beslutninger om gen-<br />
nemførelsen af aftalerne. Ambassadørudval-<br />
gets opgave er at assistere og forberede arbejdet<br />
i Ministerrådet.<br />
Den Paritetiske Forsamling er sammensat af<br />
medlemmer af Europa-Parlamentet og parlamen-<br />
tarikere fra AVS-landene. Det er et rådgivende or-<br />
gan, som skal bidrage med dialog og nytænkning<br />
på området. Paritetisk bruges om udvalg, nævn<br />
m.m., som har lige mange repræsentanter for hver<br />
part.<br />
AVS-samarbejdet finansieres af to kanaler, hhv.<br />
Den Europæiske Udviklingsfond (<strong>EU</strong>F) og Den<br />
Europæiske Investeringsbank (EIB). <strong>EU</strong>F finan-<br />
sierer direkte bidrag til landene, mens EIB bi-<br />
drager med investeringer i AVS-landene, f.eks. i<br />
form af lån eller risikovillig kapital til den private<br />
sektor.