117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
117 SPØRGSMÅL OG SVAR OM EU - Folketingets EU-oplysning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Det er art. 202 og 211 TEF, der er grundlaget<br />
for, at Rådet kan bemyndige Kommissionen<br />
til at udstede gennemførelsesforanstaltnin-<br />
ger. Herudover har Kommissionen adgang til<br />
at udstede regler i henhold til art. 39, stk. 3,<br />
litra d, art. 86, stk. 3, og art. 88, stk. 2, TEF.<br />
Ordet ”komitologi” bruges om de forskellige<br />
procedurer, der gælder i forholdet mellem Kom-<br />
missionen, embedsmandskomiteerne og Rådet,<br />
når Kommissionen vedtager regler.<br />
Overordnet findes der tre typer af procedurer, som<br />
knytter sig til henholdsvis<br />
1. De rådgivende komiteer<br />
2. Forvaltningskomiteerne og<br />
3. Forskriftskomiteerne<br />
De rådgivende komiteer fungerer alene som råd-<br />
givende udvalg for Kommissionen, der ikke er<br />
forpligtet til at følge udvalgets holdning. I for-<br />
valtnings- og forskriftskomiteerne foretages der<br />
derimod afstemninger om komiteernes holdning,<br />
og hvis afstemningen går Kommissionen imod,<br />
forelægges sagen for Rådet, som dermed inddra-<br />
ges i beslutningsprocessen.<br />
Ca. 80 % af de omkring 3.500 retsakter, der<br />
årligt udstedes i <strong>EU</strong>, er vedtaget af Kommis-<br />
sionen.<br />
Selv om der ikke er tale om helt samme forhold,<br />
kan situationen sammenlignes med, at Folketin-<br />
get i Danmark kan bestemme, at en minister/<br />
ministerens embedsmænd kan udstede bekendt-<br />
gørelser i henhold til en lov og inden for lovens<br />
rammer, uden at Folketinget medvirker til at ud-<br />
arbejde bekendtgørelserne.<br />
Du kan læse mere om komitologi i <strong>Folketingets</strong><br />
småtryk nr. 1 eller <strong>EU</strong>-Oplysningens faktablad<br />
herom, der kan hentes fra <strong>EU</strong>-Oplysningens hjem-<br />
meside, www.euo.dk, eller bestilles gratis via <strong>EU</strong>-<br />
Oplysningen på tlf. 3337 3337.<br />
86.<br />
Hvad er ”acquis communautaire”?<br />
”L’acquis communautaire” er et fransk udtryk,<br />
som direkte oversat betyder noget i retning af fæl-<br />
lesskabets færdigheder, kundskaber eller erfaring.<br />
Betegnelsen bruges om <strong>EU</strong>’s samlede regelværk,<br />
det vil sige alt lige fra traktater til direktiver, Dom-<br />
stolens retspraksis, erklæringer og internationale<br />
aftaler m.m.<br />
Når et nyt medlemsland vil optages i <strong>EU</strong>, er ud-<br />
gangspunktet, at landet skal opfylde det sam-<br />
lede regelsæt, altså ”acquis communautaire” eller<br />
”acquis’et”, som man også kalder det, fra første<br />
medlemsdag (se spørgsmål 23). I forbindelse med<br />
den nuværende udvidelsesproces er <strong>EU</strong>’s regel-<br />
værk delt op i 31 kapitler, hvorefter <strong>EU</strong> detaljeret<br />
har gennemgået acquis’et med kandidatlandene<br />
– den såkaldte acquis-screening.<br />
Ved acquis-screeningen har Kommissionen fore-<br />
taget en form for teknisk undervisning i <strong>EU</strong>’s re-<br />
gelsæt med det formål at give kandidatlandene en<br />
bedre forståelse for omfanget og indholdet af <strong>EU</strong>-<br />
regelsættet. Kandidatlandene skulle dermed have<br />
mulighed for at vurdere et eventuelt behov for<br />
overgangsperioder på områder, hvor landet ikke<br />
mener, at det vil være muligt leve op til kravene i<br />
acquis’et fra første medlemsdag.<br />
107