Bag om Tankegangen: Krop og knold - DR
Bag om Tankegangen: Krop og knold - DR
Bag om Tankegangen: Krop og knold - DR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Bag</strong> <strong>om</strong> <strong>Tankegangen</strong>: <strong>Krop</strong> <strong>og</strong> <strong>knold</strong><br />
Formål<br />
Formålet med temaet er at sætte fokus på krop <strong>og</strong> identitet. <strong>Krop</strong>pen er udgangspunkt for vores oplevelse<br />
af verden, <strong>og</strong> billedfremstillinger af kroppen, s<strong>om</strong> fx portrætter, kan være med til at vise os forskellige<br />
aspekter af vores identitet <strong>og</strong> selvforståelse. Værkerne i dette tema sætter fokus på bl.a. skønhedsidealer,<br />
børn før <strong>og</strong> nu, forskellige former for portrætter <strong>og</strong> sidst men ikke mindst kroppen i aktion.<br />
Th<strong>om</strong>as Kluge, dansk (1969 ): Dronning Margrethe, 1996, olie på lærred, Det<br />
Nationalhistoriske Museum Frederiksborg Slot.<br />
Værkbeskrivelse<br />
Dette værk er det første af to portrætter Th<strong>om</strong>as Kluge har malet af Dronning Margrethe. Portrættet har<br />
en privat karakter <strong>og</strong> viser et billede af en nøgtern, moden kvinde. Hun har sweater på, hvilket signalerer en<br />
afslappet <strong>og</strong> uformel situation. Billedet vakte en del opsigt, da det blev afsløret pga. dets realistiske<br />
karakter. Det viser en moden <strong>og</strong> afklaret, alvorlig kvinde med fine rynker <strong>om</strong>kring øjnene, hvor man heller<br />
ikke undgår at bemærke den lille skævhed i det ene øjenæbles placering. Skønt vi genkender hende s<strong>om</strong><br />
1
landets regent, er det <strong>og</strong>så et maleri af en kvinde <strong>og</strong> en mor. Billedet var en bryllupsgave fra Det Danske<br />
Handelskammer til prinsesse Alexandra <strong>og</strong> pris Joakim <strong>og</strong> har hængt på Schackenborg Slot, men hænger nu<br />
på Frederiksborg Slot. Til dette portræt sad dronningen næsten ikke model. Kluge arbejdede ud fra fotos,<br />
han t<strong>og</strong>, <strong>og</strong> justerede lidt hist <strong>og</strong> her. Til billedet udtalte Dronningen: ”De har sandelig fået det hele med”.<br />
Ikke s<strong>om</strong> en kritik, men s<strong>om</strong> en konstatering.<br />
Kluges er i sin malestil meget inspireret af barokken. Det viser sig ved, at han iscenesætter billedrummet <strong>og</strong><br />
tilfører billedet dramatiske lys‐ <strong>og</strong> skyggevirkninger. Hans tekniske kunnen er fremragende, <strong>og</strong> gennem<br />
brug af lys‐ <strong>og</strong> skygge fremstår den portrætterede næsten s<strong>om</strong> modeleret på lærredet. D<strong>og</strong> dukker der ofte<br />
n<strong>og</strong>et uheldsvangert, dystert <strong>og</strong> undertiden en morbid stemninger op, hvilket d<strong>og</strong> ikke er så udpræget i<br />
dronningeportrættet.<br />
Referenceværkerne giver mulighed for at diskutere forskellige fremstillinger af dronningen. Samtidig lægger<br />
de op til at diskutere hvilken betydning kropsholdning, påklædning <strong>og</strong> <strong>om</strong>givelser har for fremstillingen af<br />
den portrætterede.<br />
Diskutér: Privat portræt eller officielt? Hvad er forskellen?<br />
Tip: I værkstedet kan du selv eksperimentere med lys <strong>og</strong> skyggevirkninger. Hvordan laver man en fx<br />
uhyggelig, rar eller varm stemning?<br />
Diskutér: Hvis du var med på et maleri, hvilke ting ville du så have i hånden? Hvad skulle man sige<br />
<strong>om</strong> dig eller dine hobbyer?<br />
Prøv selv. Lav et selvportræt. Tænk Hvordan er din kropsholdning? Din mimik? Hvilke <strong>om</strong>givelser er<br />
du i?<br />
2
Constantin Hansen, dansk, (1804 1880): En lille pige, Elise Købke, med kop foran sig,<br />
1850, Olie på papir opsat på lærred, 39 x 35,5 cm, Statens Museum for Kunst.<br />
Værkbeskrivelse<br />
Maleriet forestiller en ung pige, der sidder <strong>og</strong> rører i en kop. Det er d<strong>og</strong> ikke et billede på en<br />
hverdagssituation, s<strong>om</strong> man ellers godt kunne tro ud fra motivet. Der er hverken hverdag eller situation i<br />
billedet. Kunstneren har fastfrosset al bevægelse, <strong>og</strong> billedet har fået et alvorsfuldt <strong>og</strong> ophøjet præg. Den<br />
lille pige sidder så musestille s<strong>om</strong> en statue hugget i sten. Constantin Hansen lagde i sin kunst vægt på den<br />
stramme, klare billedopbygning. Han har rendyrket <strong>og</strong> forenklet pigens former med en usædvanlig<br />
konsekvens, <strong>og</strong> har givet hendes hoved <strong>og</strong> krop en stærk skulpturel form. Der ses en parallel mellem pigens<br />
runde ansigt <strong>og</strong> koppens tilsvarende runding <strong>og</strong> form. Motivet er stærkt stiliseret, hvilket kan ses ved at<br />
sammenligne med skitsen til værket.<br />
Portrætter s<strong>om</strong> dette, af borgerskabet <strong>og</strong> deres børn, var meget almindelige i guldalderen, men målet var<br />
ikke altid en virkelighedsnær gengivelse af personen. Guldalderens kunst skulle vise et idealiseret billede af<br />
virkeligheden. Farverne er således afstemte efter hinanden inden for denne meget begrænsede del af<br />
farveskalaen, hvilket er med til at give portrættet ro <strong>og</strong> harmoni. Constantin Hansen boede otte år i R<strong>om</strong>,<br />
hvor han bl.a. gennem udflugter til de r<strong>om</strong>erske oldtidsbyer P<strong>om</strong>pej <strong>og</strong> Herculanum, hentede inspiration<br />
fra oldtidens klassiske kunst.<br />
3
Referenceværkerne giver mulighed for at diskutere billedfremstillinger af børn før <strong>og</strong> nu. Hvordan ser et<br />
børneportræt ud i dag i forhold til i guldalderen fx mht. påklædning <strong>og</strong> attitude? Ved at sammenligne med<br />
kunstnerens skitse til værket, kan du endvidere diskutere kunstnerens arbejdsproces.<br />
Diskutér: Er det et gammelt eller nyt billede? Hvordan kan man se det?<br />
Diskutér: Hvordan har kunstnerens arbejdsproces været? Hvor lang tid har det taget? Sammenlign<br />
evt. med skitsen.<br />
Hvad for tøj havde hun på? Hvem var pigen?<br />
Henri Matisse, fransk, (1869 – 1954): Portræt af Madame Matisse. Den grønne stribe,<br />
1905, olie på lærred, 40,5 x 32,5 cm, Statens Museum for Kunst.<br />
Værkbeskrivelse<br />
Portrættet her forestiller Matisses kone Amélie Matisse. Den grønne stribe deler ansigtet op i to dele, hvor<br />
den venstre side er holdt i gule <strong>og</strong> grønlige farvenuancer, men den højre side er i den rødlige skala. Denne<br />
k<strong>om</strong>plementærkontrast spiller sammen med <strong>og</strong> modsvares af baggrundens tilsvarende kontrastfarver.<br />
4
Hovedets drejning i forhold til kroppen understreges af baggrunden, hvor den grønne flade fremkalder<br />
indtryk af dybde, mens den violette <strong>og</strong> orange flade har en fremadrettet virkning. Ellers virker ansigtet<br />
ganske fladt, <strong>og</strong> der har ikke været fokus på at forme motivet <strong>og</strong> gøre det rummeligt.<br />
Til trods for den grove penselføring <strong>og</strong> frie farvebrug, ligner portrættet uhyggeligt meget modellen. Man er<br />
ikke i tvivl <strong>om</strong>, at det er Madamme Matisse. Portrættet har stor intensitet <strong>og</strong> karakter, men alligevel n<strong>og</strong>et<br />
ikonagtigt over sig. Det er derfor blevet sammenlignet med de berømte Ægyptiske mumieportrætter fra<br />
Fayum. Matisse har fjernet sig fra det direkte repræsenterende portræt, <strong>og</strong> portrættet af Madamme<br />
Matisse har fokus på farven s<strong>om</strong> udtryk. Men det er vigtigt at understrege, at ”udtryksfuldhed” for Matisse<br />
ikke var n<strong>og</strong>et flygtigt sansende eller følende. Matisses ”vilde” brug af farver ligger IKKE i tråd med hverken<br />
impressionismen eller ekspressionismen. Matisse ønskede derimod gennem farverne at nå ind til motivets<br />
”inderste essens”. Udtrykket skulle være en sansning, der går op i en højere enhed, en varig puls, en<br />
fortætning af alle sanser. En sansning s<strong>om</strong> i et portræt viser ”de linjer i ansigtet der leder tanken hen på<br />
den dybde, der eksisterer i alle mennesker”.<br />
Matisse var med til at definere Fauvismen (Les Fauve = De vilde), med værker der er kendetegnet ved en fri<br />
brug af farven samt en dekorativ k<strong>om</strong>bination af enstonede farveflader <strong>og</strong> ornamentale elementer. Matisse<br />
har sagt: ”Jeg drømmer <strong>om</strong> en kunst, hvor der er balance, enkelhed <strong>og</strong> klarhed, ingen problemer eller<br />
forstyrrende handling, n<strong>og</strong>et i retning af en god lænestol, hvor man kan hvile sig efter dagens fysiske<br />
anstrengelser”.<br />
Referenceværkerne giver mulighed for at diskutere farvebrug, farvekontraster <strong>og</strong> billedets forhold til<br />
virkeligheden. Hvordan kan portrættet fjerne sig fra virkeligheden <strong>og</strong> samtidig opnå en større lighed med<br />
den portrætterede?<br />
Diskutér: Farver. Udpeg alle de forskellige farver i billedet <strong>og</strong> find k<strong>om</strong>plementærfarver evt. med<br />
hjælp fra farvecirklen.<br />
Diskutér: Hvad er forskellen mellem farverne i hver sin side af ansigtet?<br />
Diskutér: Forholdet mellem virkelighed <strong>og</strong> personlighed. Hvordan er farven brugt her?<br />
Prøv selv: Sæt et spejl foran dig <strong>og</strong> tegn dit portræt <strong>og</strong> læg så stærke farver på.<br />
Tip: Du kan selv eksperimentere med farver i Værkstedet. Prøv fx at lave et billede med<br />
k<strong>om</strong>plementærfarver.<br />
5
Paul Gernes, dansk (1925 96): <strong>Bag</strong>sider, 1969, foto serie, s/h fot<strong>og</strong>rafi, hvert foto 50,6<br />
x 46,8 cm, Statens Museum for Kunst.<br />
Værkbeskrivelse:<br />
<strong>Bag</strong>dele er vendt til fordele i denne serie af fot<strong>og</strong>rafiske portrætter af mænd <strong>og</strong> kvinders nøgne bagpartier.<br />
Værkserien <strong>Bag</strong>sider, der hurtigt fik øgenavnene Røvbilleder <strong>og</strong> Røvserien, består af en serie på ti<br />
fot<strong>og</strong>rafiske portrætter, s<strong>om</strong> kun eksisterer i dette ene eksemplar. Billederne er udført ved, at modellerne<br />
har sat sig afklædte på en glasplade <strong>og</strong> derefter blevet fot<strong>og</strong>raferet nedefra. S<strong>om</strong> en parafrase over det<br />
traditionelle ansigtsportræt viser fotoserien mennesket ‐ mænd <strong>og</strong> kvinder ‐ fra bagsiden. Formspr<strong>og</strong>et i de<br />
sort‐hvide fot<strong>og</strong>rafier er enkelt <strong>og</strong> de mere eller mindre kødfulde balder rejser sig s<strong>om</strong> dobbeltkupler i et<br />
æstetisk renset udtryk.<br />
Værket er en kritisk k<strong>om</strong>mentar til den traditionelle portrætkunst, s<strong>om</strong> normalt viser det karakteristiske<br />
ved den portrætterede <strong>og</strong> har kunstnerens personlige aftryk på værket. Personerne på billederne er<br />
anonyme <strong>og</strong> værkets gentagelse af ”bagsider” understreger <strong>og</strong>så det absurde i at kalde det et portræt. Når<br />
vi portrætteres bagfra ser vi alle næsten ens ud! <strong>Bag</strong>sider er et eksempel på den socialt reflekterende side<br />
af Paul Gernes kunst, <strong>og</strong> fotoserien ligger i forlængelse af kunstnere s<strong>om</strong> Bjørn Nørgaard, Lene Adler<br />
Petersen <strong>og</strong> Kirsten Justesen, der alle arbejder ud fra et performativt <strong>og</strong> kropsorienteret <strong>om</strong>drejningspunkt.<br />
6
Dette værk <strong>og</strong> dets referenceværker udfordrer den konventionelle forestilling <strong>om</strong>, hvad et portræt er.<br />
Værkerne giver mulighed for at diskutere hvilken betydning bagsiden kan have i forskellige situationer <strong>og</strong><br />
billeder.<br />
Når vi bliver nøgne, er vi alle s<strong>om</strong> naturen har skabt os, hvilket giver en lighed eller anonymitet.<br />
Hvad sker der, når hverken tøj, makeup, frisure eller smykker er med på billedet?<br />
Diskutér: Er det overhoved et portræt?<br />
Hvad betyder det (i vores kultur), når man viser sin røv til andre? (mooner)<br />
Diskutér: Har alting en forside <strong>og</strong> en bagside?<br />
Prøv selv: Tag et alternativt portrætbillede, hvor man ikke ser dit ansigt, men en anden del af din<br />
krop. Diskutér: Er det så overhoved et portræt?<br />
7
Peter Land, dansk, (1966 ): The Ride, 2002, 16 mm film.<br />
Værkbeskrivelse<br />
The Ride er en enkel historie <strong>om</strong> en mand, der k<strong>om</strong>mer cyklende ad en skovsti <strong>og</strong> vælter. Og vælter. Og<br />
vælter. Kunstneren selv har k<strong>om</strong>poneret et stykke musik til filmen, s<strong>om</strong> mest af alt minder <strong>om</strong> den musik,<br />
der strømmer ud af højtalerne i en gammeldags karrusel. Forestillingen <strong>om</strong> karrusellen forstærkes af<br />
oplevelsen af, at manden på cyklen kører i ring <strong>og</strong> af værkets titel The Ride, der udover den selvfølgelige<br />
henvisning til cykelturen, <strong>og</strong>så er det engelske udtryk for den tur, man kan tage i en tivoli‐forlystelse.<br />
The Ride er en 16 mm film <strong>og</strong> fremstår i udpræget grad Gøg <strong>og</strong> Gokke‐agtig, både på grund af det slapstick<br />
mors<strong>om</strong>me i at falde på halen, men <strong>og</strong>så på grund af musikken <strong>og</strong> filmens n<strong>og</strong>et grynede fremtoning. Peter<br />
Land spiller selv hovedrollen i sine videoer, <strong>og</strong> det går altid galt for ham; men til forskel fra Gokke har han<br />
ingen at skælde ud på. S<strong>om</strong> den evigt uheldige mand finder han sig stille <strong>og</strong> roligt i sin kranke skæbne. Han<br />
udtrykker den frygt, vi alle har for at fejle <strong>og</strong> ikke slå til. S<strong>om</strong> en grundlæggende menneskelig (<strong>og</strong><br />
kunstnerisk) præmis ønsker vi alle social accept <strong>og</strong> succes.<br />
I første <strong>om</strong>gang opleves Peter Lands værker s<strong>om</strong> gakkede numre med en kritisk replik til tidens kropskult <strong>og</strong><br />
udviklingsoptimisme, men i videofilmenes uendelige loops bliver de til dystre sindbilleder på menneskets –<br />
<strong>og</strong> især den moderne mands – kontroltab. Sisyfos slider, så sveden drypper, men Peter Land giver ham ikke<br />
8
en jordisk chance for at få rullet stenen op på bjergtoppen. Lands videos er en hyldest til slapstick‐<br />
k<strong>om</strong>edien, til fluxus‐happenings, til dada <strong>og</strong> det absurde teater, særligt Becketts. De er en slags forsøgstest,<br />
hvor han afprøver sine personlige pinlighedsgrænser i groteske iscenesættelser.<br />
Værket <strong>og</strong> dets referenceværkerne giver mulighed for at diskutere kropskontrol <strong>og</strong> – tab, samt hvilken<br />
betydning det har i vores kultur.<br />
Sammenlign med andre typer af klovnerier fx Buster Keaton <strong>og</strong> Gøg <strong>og</strong> Gokke<br />
Diskutér: Kan det være sejt at vælte på cykel? (fx Jackass eller stunts)<br />
Hvad betyder gentagelsen (sammenlign fx med Sissyfos)<br />
Diskutér: Hvorfor holder vi ofte med antihelten? (fx Olsenbanden eller Stig Helmer)<br />
Diskutér: Hvorfor er n<strong>og</strong>et pinligt?<br />
9
Bertel Thorvaldsen, dansk, (1770 1844): Venus med æblet, 1809, marmor 109,6 x 48 x<br />
41 cm, Statens Museum for Kunst.<br />
Værkbeskrivelse<br />
Den nøgne kvinde forestiller kærlighedsgudinden Venus. Motivet er hentet fra antikkens mytol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> det<br />
fortælles i myten, hvordan Venus vandt skønhedskonkurrencen over de andre gudinder. Til et bryllup på<br />
Olympen havde man glemt at invitere stridens gudinde Eris. Hun hævnede sig ved at møde op til festen <strong>og</strong><br />
kaste et gyldent æble ind iblandt guderne. På æblet stod ”til den skønneste”. Alle gudinderne mente hver<br />
især, at æblet tilk<strong>om</strong> dem. For at forhindre en strid, afholdt man en skønhedskonkurrence. Det var de tre<br />
mest kvalificerede gudinder, Juno, Minerva <strong>og</strong> Venus, der skulle kæmpe <strong>om</strong> titlen. D<strong>om</strong>meren skulle være<br />
upartisk, <strong>og</strong> man valgte derfor den jordiske hyrde Paris, søn af kong Priamos af Troja. Det var svært for<br />
Prins Paris at være objektiv. Juno lovede ham magt, Minerva lovede ham visd<strong>om</strong>, <strong>og</strong> Venus lovede ham den<br />
smukkeste kvinde på jorden. Det sidste tilbud kunne Paris ikke modstå. Han valgte Venus, s<strong>om</strong> modt<strong>og</strong><br />
æblet <strong>og</strong> dermed vandt skønhedskonkurrencen. Venus vandt således ikke kun på grund af sin store<br />
skønhed, men <strong>og</strong>så ved hjælp af kvindelist.<br />
Det, der begyndte med en uskyldig konkurrence, endte med at få store konsekvenser. Den smukkeste<br />
kvinde på jorden var den skønne Helena, s<strong>om</strong> allerede var gift med Kong Menelaos af Sparta. Venus’ løfte<br />
til Paris blev derfor begyndelsen til den trojanske krig mellem grækerne <strong>og</strong> trojanerne.<br />
10
Den tragiske konsekvens af skønhedskonkurrencen er d<strong>og</strong> ikke skulpturens fokus. Thorvaldsens Venus skal<br />
udtrykke skønhedens ideale form. Venus er derfor helt opslugt af æblet, der med en perfekt rund form<br />
symboliserer hendes egen ideale krop. I sin rolige indadvendthed er Venus’ udtryk typisk for Thorvaldsens<br />
nyklassicistiske stil. Hendes harmoniske <strong>og</strong> yndefulde proportioner var inspireret af antikkens klassiske<br />
skulpturer. Hendes position har forbillede i den klassiske stilling kontraposto, hvor det ene ben hviler <strong>og</strong><br />
hoften derfor får et naturligt svaj. Venus skyder d<strong>og</strong> hoften lidt mere ud til siden <strong>og</strong> former et <strong>om</strong>vendt ”D”,<br />
der understreger hendes kvindelige former <strong>og</strong> udtrykker kropsidealet i Thovaldsens samtid.<br />
Allerede i 1804 havde Thorvaldsen lavet en mindre statue af Venus med æblet, s<strong>om</strong> blev kopieret flere<br />
gange. Skulpturen findes således i flere versioner <strong>og</strong> størrelser både i gips <strong>og</strong> marmor. Referenceværkerne<br />
giver mulighed for at diskutere forskellige kropsidealer <strong>og</strong> kvindebilleder fra før <strong>og</strong> nu.<br />
Sammenlign: Thorvaldsens valg af marmor har samme effekt s<strong>om</strong> retouchering af billeder i dag.<br />
Den fine lyse glimtende hud minder <strong>om</strong> et reklamefoto.<br />
Diskutér: Hvorfor er skulpturer fra den tid ofte skildret nøgne?<br />
Diskutér: Er Venus en smuk kvinde ud fra skønhedsidealer i dag?<br />
Diskutér: Ville hun være lige så smuk, hvis skulpturen var lavet af træ?<br />
Erik Th<strong>om</strong>mesen, dansk (1916 – 2008): Anna, 1937, bronze 36,5 cm, Statens Museum<br />
for Kunst.<br />
11
Værkbeskrivelse<br />
Udgangspunktet for denne skulptur er kunstnerens kone Anna, men der er lang afstand fra det forlæg,<br />
Th<strong>om</strong>mesen arbejdede ud fra <strong>og</strong> til den form, det endte med hos ham. Denne skulptur viser ikke en<br />
nøjagtig, figurativ gengivelse af mennesket. Næsten alt det der gør, at vi kan genkende figuren s<strong>om</strong> et<br />
menneske, fx ansigt <strong>og</strong> skuldre, er skåret væk. Der er kun det væsentlige tilbage – mennesket s<strong>om</strong> krop <strong>og</strong><br />
væren.<br />
Th<strong>om</strong>mesen er nået frem til, at han kunne udtrykke en mere almenmenneskelig karakter i sine værker ved<br />
at fjerne sig fra motivets lighed, med den ydre form. Uden ligheden med den enkelte person bliver værket<br />
mere alment. Fokus bliver i højere grad, hvad det vil sige at være et menneske end at vise hvordan vi ser<br />
ud.<br />
Inspiration til sine figurer har Erik Th<strong>om</strong>mesen blandt andet hentet i afrikansk kunst, der har en lang<br />
tradition for at afbilde menneskefigurer i et forenklet symbolladet formspr<strong>og</strong>. De afrikanske figurer har<br />
samtidig en rytme, s<strong>om</strong> Erik Th<strong>om</strong>mesen kan bruge i sine værker. Det er formen, rytmen <strong>og</strong> bevægelsen i<br />
skulpturen der er væsentlig. Th<strong>om</strong>mesen siger: ” Det er en fornemmelse. Det er den ydre form bygget op<br />
indefra. Jeg farer ikke løs på formen, jeg arbejder mere med rytmen, med formens forudsætninger, <strong>og</strong><br />
rytmen bliver til form. Det er musisk, rytmen er en sang. Sådan har jeg altid opfattet det.” Og på trods af<br />
denne rytme synes der <strong>og</strong>så at hvile en ro <strong>og</strong> harmoni over værkerne. Der er n<strong>og</strong>et naturligt ved formerne,<br />
s<strong>om</strong> Erik Th<strong>om</strong>mesen kun har opnået ved at prøve sig frem igen <strong>og</strong> igen, for at opnå de helt rigtige<br />
proportioner mellem de enkelte dele.<br />
Anna er en af Erik Th<strong>om</strong>mesen første skulpturer. I begyndelsen lignede hans værker forholdsvis meget den<br />
virkelighed, han t<strong>og</strong> udgangspunkt i. Med årene bliver formspr<strong>og</strong>et mere enkelt, stramt <strong>og</strong> dermed mere<br />
abstrakt. Portrættet, hovedet, er dette legemes forhold til rummet <strong>om</strong>kring. Det er forsøg på at finde de<br />
mest udtryksfulde måder at gengive mennesket på, <strong>og</strong> hvordan de former forholder sig til <strong>om</strong>givelserne.<br />
Diskutér: Hvordan har Th<strong>om</strong>mesens arbejdsproces været? Sammenlign med lerskitsen<br />
Sammenlign Anna fra 1937 med Th<strong>om</strong>mesens anden skulptur Kvinde fra 1963. Hvordan har hans<br />
formspr<strong>og</strong> udviklet sig?<br />
Diskutér: Kan man se at det er en kvinde? Hvordan?<br />
Diskutér: Er Anna et portræt?<br />
12