SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Pædagogisk brug af test – virkninger på eleven: Sammenfatning<br />
Der er svag evidens for, at elevernes testresultater stiger ved indførelse af test, men<br />
først efter nogle år. Når en test annonceres, er der svag evidens for, at det kan udløse<br />
følelsesreaktioner som nervøsitet og angst, at eleven forbereder sig ved at lære udenad<br />
og memorere sætninger. For bedre præsterende elever stiger motivation, mens svagere<br />
præsterende taber modet. Der er stærk evidens for, at det testresultat, som eleven får<br />
ved testen, kan virke ind på fremtidig motivation og selvværd.<br />
4.3 Retning og styrke af de undersøgte effekter<br />
Den narrative synteses tredje element består i en gennemgang af de faktorer, der på<br />
tværs af studierne kan forklare forskelle i retning og styrke af den undersøgte effekt.<br />
Herunder behandler man også spørgsmålet om, hvorfor et fænomen har eller ikke har en<br />
effekt, og om der findes særlige forhold, der spiller ind, og som kan forklare, hvordan<br />
effekten i en given kontekst styrkes eller svækkes.<br />
I afsnit 1.3 er allerede hypotetisk formuleret, at påvirkningens retning ad tre veje kan<br />
føre til indvirkning på elevens læring. Samtidig er det angivet, at denne virkningssammenhæng<br />
sker i en kontekst. I det følgende skal de to aspekter, hhv. påvirkningens retning<br />
og styrke, og den kontekstuelle sammenhæng, behandles hver for sig.<br />
4.3.1 Påvirkningens retning og styrke<br />
Afsnit 4.2 gennemgik i detaljer de tre veje, som ved brug af test kunne føre til påvirkning<br />
af elevens læring. Det blev undersøgt, i hvilken udstrækning læreren anvendte<br />
testdata til pædagogisk intervention, og om netop denne brug førte til elevlæring. Det<br />
blev ligeledes undersøgt, om annonceringen af hændel<strong>sen</strong> ’at der skal gennemføres en<br />
test’ gennem lærerens pædagogiske reaktion herpå, førte til elevlæring. Og endelig blev<br />
det undersøgt, om annonceringen af hændel<strong>sen</strong> ’at der skal gennemføres en test’ direkte<br />
indvirker på elevens læring, og da på hvilken måde.<br />
Påvirkningens retning er derfor fra testning/testdata til elevlæring.<br />
Kun et sted i den underliggende, konceptuelle model, jf. Figur 1.1, er der usikkerhed om<br />
påvirkningens retning. I afsnit 4.2.3 blev det nævnt, at eleven påvirkes både af annonceringen<br />
af hændel<strong>sen</strong> ’at der skal gennemføres en test’ og af information om testresultatet.<br />
Forud for gennemførel<strong>sen</strong> af testen påvirkes elevens motivation, og efter gennemførel<strong>sen</strong><br />
af testen påvirkes elevens motivation også, denne gang som reaktion på testresultatet.<br />
Hvis vi tager det forhold alvorligt, at elevens møde med testen også medfører en<br />
læreproces, der vedrører elevens fremtidige lyst til at beskæftige sig med det emne,<br />
som testen tester i, må det antages, at motivationen før og efter testen interfererer på<br />
en ikke afklaret måde. Kan resultatet fra en undersøgelse (Shannon,1980) imidlertid<br />
tages for pålydende, tyder det dog på, at den efterfølgende lyst til/holdning til det<br />
testede emne, primært påvirkes af oplysningen om testresultatet og ikke af annonceringen<br />
om, ’at der skal gennemføres en test’. Den motivation, som eleven har før testen<br />
gennemføres, ”overlever” så at sige ikke effekten på elevens fremtidige motivation på<br />
basis af oplysningen om testresultatet. Vi kan derfor fastholde, at påvirkningens retning<br />
er fra testning/testdata til elevlæring.<br />
74