SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
uddannelsessystemet end læreren i klas<strong>sen</strong>, nemlig enten fra skolelederen, regionale<br />
organer, og/eller centrale organer, herunder undervisningsministerier/-ministre. En<br />
sådan beslutning skyldes ofte forestillingen om en ”test-drevet reform” (assessmentdriven<br />
reform).<br />
En ”test-drevet reform” bygger på den antagelse, at curriculum og undervisning kan<br />
indføres og ændres gennem test-programmer. Adskillige undersøgelser i dette systematisk<br />
review evaluerer bestræbel<strong>sen</strong> på at anvende test til netop at reformere uddannelsessystemet<br />
eller gennemføre en undervisningsreform. Forskningen om denne effekt<br />
betegnes almindeligvis som en undersøgelse af wash-back (eller back-wash) effekten af<br />
introduktion af en test. Det spørgsmål som undersøges er altså, om introduktionen af en<br />
test vil medføre, at lærere forud for testningen ændrer curriculum og undervisning i<br />
overensstemmelse med de politiske ønsker i den reform, som testen tester i? Når testen<br />
er gennemført får man samtidig som en sidegevinst et indtryk af, i hvilken udstrækning<br />
intentionen med reformarbejdet genspejler sig i elevlæringen.<br />
To muligheder kan tænkes, nemlig (1) at introduktion af en test ingen forskel gør og (2)<br />
at den gør en forskel. I det sidste tilfælde kan der yderligere skelnes mellem, om washback<br />
effekten er (a) positiv, dvs. i overensstemmelse med intenderede effekter, (b)<br />
negativ, dvs. der opstår uønskede effekter, som modarbejder intenderede effekter, og<br />
(c) uintenderet, dvs. medfører effekter, som ikke er planlagt. De kan både være positive<br />
og negative.<br />
6 undersøgelser <strong>rapport</strong>erer om positiv wash-back effekt på lærerens undervisning i<br />
klasselokalet (Bauer, 1990; Danmarks Evalueringsinstitut, 2002; Goldberg & Roswell,<br />
1999; Lane et al., 2002; Parke et al., 2006; Stone & Lane, 2003). De samme undersøgelser<br />
rummer også observationer af både uønskede og uintenderede virkninger af den<br />
samme test. Dette viser overordnet,<br />
68<br />
• at relationen mellem testning og undervisning er kompleks og i høj grad afhængig<br />
af kontekstuelle faktorer.<br />
En afgørende kontekstuel faktor er de reelle eller forestillede følger, som testdata har<br />
eller kan have for de involverede parter, i denne sammenhæng lærerne og eleverne.<br />
Man skelner mellem to polære muligheder, nemlig high stakes og low stakes test, men<br />
principielt er der tale om mulige, graduelle positioner mellem de to poler. En high<br />
stakes test har eller opfattes at have vigtige konsekvenser for lærerens og/eller elevens<br />
fremtid, fx ved at være afgørende for forfremmelse eller ved at regulere adgangen til<br />
en attraktiv uddannelse, mens en low stakes test ikke har vigtige konsekvenser for lærerens<br />
eller elevens fremtid. I stedet kan de fx give læreren indsigt i en klasses aktuelle<br />
faglige niveau eller give en elev den oplysning, at visse dele af et fag ikke er forstået.<br />
Alle 6 undersøgelser <strong>rapport</strong>erer om,<br />
• at der er positive wash-back effekter – fra svagere til stærkere - med hensyn til<br />
testenes indflydelse på lærerens undervisning i intenderet retning.<br />
To undersøgelser er overvejende positive. Lane et.al. (2002) undersøgte effekten af<br />
Maryland School Performance Assessment Program (MSPAP) og the Maryland Learning<br />
Outcomes (MLOs) vedrørende undervisningen og bedømmelsespraksis i matematik, professionel<br />
udvikling og elevlæring. De konkluderer, at når lærere <strong>rapport</strong>erer om ændringer<br />
i undervisningspraksis, er det mere sandsynligt, at de ikke blot forbereder til MSPAP-