SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
(bedre). Denne ”vej”, dvs. relation 4 , udgør ligeledes en mulig tolkning af udtrykket<br />
”pædagogisk brug af test”. Denne tolkning kan ses i følgende sammenhænge: Uafhængig<br />
af om læreren gør sig det bevidst eller ej, bevirker annonceringen af hændel<strong>sen</strong> ’at der<br />
skal gennemføres en test’, at læreren (bevidst eller ubevidst) gennemfører bestemte<br />
didaktiske tiltag, der via relation 3, indvirker på elevernes læring. Når testen har en<br />
officiel eller formel karakter, er det instanser udenfor (over) klas<strong>sen</strong>iveau der beslutter<br />
sig for at annoncere og iværksætte hændel<strong>sen</strong> ’at der skal gennemføres en test’ i den<br />
forventning, at dette vil influere på lærerens didaktiske praksis, der via relation 3, indvirker<br />
på elevernes læring. Man taler om en forventet wash-back effekt. I denne tolkning<br />
af ”pædagogisk brug af test” vil den følgelig kunne præciseres til ”pædagogisk brug<br />
af test – virkninger på undervisningen”.<br />
Tredje vej: Når det er bebudet, at klas<strong>sen</strong> skal testes, dvs. at hændel<strong>sen</strong> ’at der skal<br />
gennemføres en test’ er annonceret, kan dette influere på elevernes læringspraksis.<br />
Dette kan ses i to sammenhænge: Uafhængig af om eleven gør sig det bevidst eller ej,<br />
bevirker annonceringen af hændel<strong>sen</strong> ’at der skal gennemføres en test’, at eleven ændrer<br />
sin læringspraksis. Dette kan både medføre, at elevens indlæring påvirkes. Eller:<br />
Instanser udenfor (over) klas<strong>sen</strong>iveau kan beslutte sig for at annoncere og iværksætte<br />
hændel<strong>sen</strong> ’at der skal gennemføres en test’ med den forventning, at dette vil influere<br />
på elevens læringspraksis. Man taler om en forventet wash-back effekt, der kan vise sig<br />
at være både positiv og negativ. Her kan man altså tale om ”pædagogisk brug af test”<br />
som ”pædagogisk brug af test – virkninger på elever”.<br />
Endelig bør det ikke glemmes, at modellen også inkluderer en fjerde vej, repræ<strong>sen</strong>teret<br />
ved relation 6, som ikke er undersøgt i dette review, jf. side 32. Den vedrører den veletablerede<br />
Ro<strong>sen</strong>thal effekt om, at forventes en elev at præstere bedre, så præsterer<br />
eleven bedre. I denne sammenhæng udgår forventningen fra læreren. Omvendt: forventes<br />
en elev at præstere ringere, så præsterer eleven ringere. Også her udgår forventningen<br />
i denne sammenhæng fra læreren.<br />
De konklusioner, som indgår i de enkelte præliminære narrative synteser, som fremstilles<br />
i de følgende afsnit 4.2.1, 4.2.2, og 4.2.3, er fremkommet ved følgende procedure:<br />
Hvert af de 43 primærstudier, der er tildelt evidensvægten høj og middel, er blevet<br />
sammenfattet i et abstract, jf. Kapitel 0 Appendiks 3. Ved hvert abstract er det angivet,<br />
hvilken af de 5 relationer, der indgår i den konceptuelle model, jf. Figur 1.1, de bidrager<br />
til. Dette bidrag er udformet som en narrativ om, hvad studiet belyser, dvs. hvilke<br />
faktorer der har en effekt. Desuden er andre (perifere) forhold af relevans til belysning<br />
af denne sammenhæng noteret. Ved de enkelte syntesedannelser er der først taget<br />
hensyn til de studier, der har fået evidensvægt høj. Dernæst er studier med evidensvægt<br />
medium inddraget. Endelig er der foretaget en sammenfattende tolkning i form af<br />
sideordnede og underordnede konklusioner vedrørende den pågældende relation.<br />
Til karakteristisk af en given evidens’ styrke er anvendt tre kategorier: ingen evidens,<br />
dvs. der findes ingen undersøgelser i materialet, der kan bidrage til at belyse spørgmålet,<br />
eller undersøgelernes bidrag er ikke konsistente; svag evidens, dvs. der findes undersøgelser<br />
i materialet, der belyser spørgsmålet, med middel evidensvægt og/eller som<br />
undersøgelser med høj og middel evidensvægt, der belyser periferer sider ved spørgsmålet<br />
på en konsistent måde; og endelig stærk evidens, dvs. der findes undersøgelser i<br />
materialet, der belyser spørgsmålet med høj evidensvægt på en konsistent måde.<br />
59