SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
SRI-Teknisk rapport-sen.v13 - DPU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
22<br />
Fagområde<br />
Grundskolen<br />
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10.<br />
Læsning (x) (x) x X<br />
Matematik (x) x X<br />
Engelsk x X<br />
Tabel 1.3: Plan for afholdelse af nationale test i den norske skole<br />
En brugerundersøgelse blandt lærere, skoleledere og forældre viser i store træk større<br />
andele af positive vurderinger fra alle brugergrupper. Skolelederne udtrykker, at de vil<br />
følge op på resultaterne fra de nationale test. Videre siger forældrene, at de er blevet<br />
informeret om resultaterne for deres barn. Men de fleste skoleledere og lærere <strong>rapport</strong>erer,<br />
at testene bidrager til at identificere faglige styrker og svagheder hos eleverne.<br />
Samtidig <strong>rapport</strong>erer de, at dette ikke er ny information om eleverne. Derudover er det<br />
administrative system, der skal registrere data, blevet kraftig kritiseret for at være<br />
tidskrævende (Kavli, 2008).<br />
Udover de nationale test har man i løbet af de sidste par år etableret såkaldte kortlægningsprøver.<br />
Der findes i dag sådanne prøver i læsefærdighed i 1. og 2. klasse og talforståelse<br />
og regnefærdighed i 2. klasse. Disse prøver skiller sig ud fra de nationale test<br />
ved, at prøverne er meget lette for de fleste elever. Der er ikke er en national ind<strong>rapport</strong>ering<br />
af data, de bliver heller ikke brugt til at <strong>rapport</strong>ere indikatorer på skoleniveau<br />
(selv om nogle kommuner, for eksempel Oslo, bruger prøverne til dette), og de samme<br />
prøver bruges flere år efter hinanden. Kortlægningsprøverne har imidlertid også mange<br />
fællestræk med typiske nationale testsystemer. Derfor vælger vi at inkludere dem i<br />
beskrivel<strong>sen</strong> af det norske nationale prøvesystem. Fællestrækkene er: De er obligatoriske,<br />
de drejer sig om centrale faglige færdigheder relateret til læsning og regning, der<br />
findes en rimelig standardiseret protokol for, hvordan prøverne skal administreres og<br />
prøverne <strong>rapport</strong>eres efter en skala som bruges til at etablere et såkaldt kritisk niveau.<br />
Formålet med kortlægningsprøverne er - tydeligere end de nationale prøver - ment som<br />
en formativ vurdering til at afdække behov for opfølgning og tilrettelæggelse på individ-<br />
og skoleniveau. (www.udir.no – 31. Mars 2009), specielt i forhold til at afdække hvilke<br />
elever som har behov for særskilt opfølgning tidligt i undervisningsforløbet. I tilgift ud<strong>sen</strong>des<br />
et righoldigt vejledningsmateriale, som består af lærervejledning og forslag til,<br />
hvordan lærerne kan følge op på resultaterne i deres undervisningsaktiviteter.<br />
1.1.3 Sverige<br />
Sverige har anvendt forskellige former for nationale test i godt og vel tres år. De test vi i<br />
dag har, er koblet til den målstyrede læreplan og det kriterierelaterede karaktersystem<br />
som blev indført i Sverige i 1994. De nationale test er udformet som en integreret del i<br />
den målstyrede skole for at støtte implementeringen af læreplaner, fagplaner og vurderingen<br />
af elevernes kundskaber. Før 1994 var den svenske skole regelstyret og betydeligt<br />
mere centraliseret end i dag. Karaktersystemet var relativt, dvs. i karaktergivningen<br />
relateredes hver elevs præstationer i forhold til andre elevers præstationer og ikke til<br />
mål eller standarder. I dette system havde de nationale test som eneste funktion at