Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Moskusoksen forekommer naturligt i Nordøst– <strong>og</strong> Østgrønland, <strong>og</strong> de<br />
bestande, der i dag findes i <strong>Vestgrønland</strong>, stammer fra indførte dyr fra<br />
Østgrønland. Efter introduktionen til områ<strong>det</strong> er bestanden vokset meget<br />
hurtigt. I regionen forekommer moskusokser primært i et område<br />
syd for Kangerlussuaq Lufthavn. Det er ikke sandsynligt, at moskusoksebestanden<br />
påvirkes af projektet, da der ikke forventes aktiviteter inden<br />
for bestandens hovedudbredelsesområde. D<strong>og</strong> vil anlæggelse af en vej<br />
<strong>og</strong> transmissionslinje gennem Sarfartoq påvirke dyrene i <strong>det</strong> område<br />
hvor anlægsarbejder udføres, <strong>og</strong> en mere udbygget infrastruktur vil betyde<br />
øget adgang til områ<strong>det</strong> <strong>og</strong> dermed flere forstyrrelser.<br />
Strømanden er en lille dykand, som potentielt er udsat for at blive påvirket<br />
ved anlæg af <strong>vandkraft</strong>anlæg, fordi den yngler ved klarvandede søer<br />
<strong>og</strong> elve. Imidlertid er de tre store søområder, der planlægges som oplande<br />
til evt. <strong>vandkraft</strong>værker, ikke habitater for strømænder. Van<strong>det</strong> er<br />
uklart (smeltevand fra indlandsisen), <strong>og</strong> søerne er højtliggende <strong>og</strong> bliver<br />
først sent isfrie. Derfor vil strømandebestanden i undersøgelsesområ<strong>det</strong><br />
næppe blive påvirket ved anlæg af n<strong>og</strong>en af de tre <strong>vandkraft</strong>værker. Når<br />
de nærmere planer for placering af <strong>vandkraft</strong>værkerne kendes, bør <strong>det</strong><br />
d<strong>og</strong> vurderes <strong>og</strong> undersøges, om der kan være påvirkninger, f.eks. ved<br />
at der fjernes vand fra elve, der kunne være habitat for strømand.<br />
Bestanden af grønlandsk blisgås er unik, fordi den globalt set kun yngler<br />
i <strong>Vestgrønland</strong>. Forårsrastepladserne er særdeles vigtige for gæssenes<br />
ynglesucces. Der ligger få vigtige rastepladser i områ<strong>det</strong> syd for Maniitsup<br />
Sermia, mens der nord herfor ligger flere, hvoraf to er meget vigtige.<br />
Tilsvarende rastepladser kendes ikke for den anden gåseart, canadagåsen,<br />
der findes i områ<strong>det</strong>. Tætheden af reder for begge arter i regionen er<br />
lav <strong>og</strong> <strong>det</strong> er formodentlig få redebiotoper der vil blive berørt af de planlagte<br />
<strong>vandkraft</strong>værker. Gæssene samler sig i flokke i fældeperioden, de<br />
er meget afhængige af deres valgte fældeområder i relativ lang tid <strong>og</strong> de<br />
er relativt følsomme overfor forstyrrelser. I perioden efter fældningen<br />
vurderes <strong>det</strong>, at der vil være få fødesøgningsbiotoper der vil blive berørt<br />
af de planlagte <strong>vandkraft</strong>værker.<br />
Andre bestande af fugle knyttet til landjorden eller ferskvand, herunder<br />
rødstrubet lom, islom, jagtfalk, vandrefalk <strong>og</strong> havørn vil næppe blive<br />
påvirket i væsentlig grad af projektet.<br />
Fjeldørreden er meget almindeligt forekommende i Sydvestgrønland <strong>og</strong><br />
findes overalt i regionen. Ved anlæg <strong>og</strong> drift af <strong>vandkraft</strong>anlæg vil afstrømningsforholdene<br />
ændres, hvorved levevilkårene for ørrederne vil<br />
ændres. Selvom en lokal bestand skulle blive påvirket eller end<strong>og</strong> udryd<strong>det</strong><br />
ved anlæg <strong>og</strong> drift af et <strong>vandkraft</strong>anlæg, er <strong>det</strong> d<strong>og</strong> ingen trussel<br />
mod den samlede bestand, men lokalt kan en vigtig bestand for fiskeri<br />
blive påvirket. Det bør nærmere undersøges, i hvilket omfang lokale bestande<br />
af fjeldørred vil blive påvirket. Dette er formentlig især relevant<br />
for bestanden i Sarfartoq.<br />
Kystzonen har en særlig betydning for kolonirugende fugle, især lomvie<br />
<strong>og</strong> ride, fiskearter som gyder ved kysten (lodde <strong>og</strong> stenbider) samt for<br />
den spættede sæl, som yngler <strong>og</strong> fælder på land. De er derfor udsat for<br />
en påvirkning som følge af projektet, særligt i forbindelse med den fase,<br />
hvor anlæggene skal konstrueres <strong>og</strong> der opereres fra kysten. Eventuelle<br />
gener kan modvirkes ved at planlægge anlæggene på en måde <strong>og</strong> i peri-<br />
7