Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
62<br />
3 Ferskvandsmiljøet<br />
Der er et meget stort antal elve <strong>og</strong> søer indenfor regionen. Søernes størrelse<br />
<strong>og</strong> dybdeforhold samt vandføringen i elvene varierer i betydelig<br />
grad. N<strong>og</strong>le elve <strong>og</strong> søer er meget uklare på grund af tilførsel af silt fra<br />
afsmeltende is fra lokale iskapper <strong>og</strong> fra Indlandsisen, andre er fuldstændig<br />
klarvandede. Søerne er dækket af is <strong>det</strong> meste af året. Om foråret<br />
<strong>og</strong> i den tidlige sommer svulmer elvene op på grund af smeltende<br />
sne <strong>og</strong> is, men vandføringen falder som regel hurtigt om sommeren. Om<br />
vinteren er vandføringen meget lav <strong>det</strong> meste af tiden, men den kan stige<br />
i korte perioder forårsaget af opvarmning bl.a. af de såkaldte føhn-vinde.<br />
De fleste søer er næringsfattige med et meget lavt ion-indhold, som begrænser<br />
primærproduktionen. D<strong>og</strong> findes der i regionen, især ved Kangerlussuaq,<br />
såkaldte saltsøer, som er dannet ved høj fordampning <strong>og</strong> en<br />
tilførsel af salte fra nedbrydning af de omgivende klipper. Siltindhol<strong>det</strong> i<br />
van<strong>det</strong> er en faktor, som har stor betydning for primærproduktionen. En<br />
høj siltkoncentration bevirker en lav primærproduktion, fordi sollyset<br />
kun kan trænge en kort strækning ned gennem van<strong>det</strong>.<br />
Økosystemet i arktiske søer er generelt mere simpelt <strong>og</strong> indeholder færre<br />
arter end søer i tempererede områder. Primærproducenterne er alger,<br />
mosser <strong>og</strong> højere planter. De større vandplanter er kun vigtige for produktionen<br />
i småsøer <strong>og</strong> damme, mens fastsiddende <strong>og</strong> planktoniske alger<br />
er af størst betydning i større søer. Det meste af årets primærproduktion<br />
i en sø finder sted i <strong>det</strong> tidlige forår, ofte mens søen stadig er helt eller<br />
delvis isdækket. Planteplankton spises af dyreplankton, som i Grønland<br />
er domineret af to dyregrupper: hjuldyr <strong>og</strong> krebsdyr, hvoraf de fleste<br />
får føden ved at filtrere van<strong>det</strong> for planktonalger. Dødt plankton <strong>og</strong><br />
planterester synker fra søens overflade ned til bunden <strong>og</strong> nedbrydes her<br />
af mikroorganismer, væsentligst bakterier, der bliver ædt af dyr, herunder<br />
larver af dansemyg, som er den dominerende dyregruppe på bunden<br />
af søerne. Om sommeren forvandler de sig <strong>og</strong> kommer op i luften<br />
som voksne myg i millionvis.<br />
I damme er plante- <strong>og</strong> dyrelivet meget rigere end i søer, <strong>og</strong> her findes<br />
bl.a. dafnier, muslingekrebs, vandbiller <strong>og</strong> larver af stikmyg <strong>og</strong> vårfluer.<br />
I elve er fastsiddende alger <strong>og</strong> mosser de vigtigste primærproducenter,<br />
men elvene tilføres <strong>og</strong>så organisk stof fra omgivende landområder <strong>og</strong> fra<br />
søer. Algebelægninger bliver især ”afgræsset” af dansemyglarver. Herudover<br />
er <strong>det</strong>ritusædere <strong>og</strong> rovdyr, bl.a. insektlarver, almindelige i elvene.<br />
Ved udløbet fra søer kan larver af kvægmyg være meget talrige. De<br />
lever af at filtrere organisk materiale (bl.a. plankton) fra van<strong>det</strong>. Om<br />
sommeren findes de voksne, flyvende kvægmyg ofte i store mængder <strong>og</strong><br />
er til stor gene for dyr <strong>og</strong> mennesker.<br />
Der findes kun 4 arter ferskvandsfisk i Grønland: fjeldørred (Salvelinus<br />
alpinus), laks (Salmo salar), trepigget hundestejle (Gasterosteus aculeatus)<br />
<strong>og</strong> amerikansk ål (Anguilla rostrata). Af disse er <strong>det</strong> kun fjeldørreden,<br />
som vil blive påvirket af projektet (se afsnit 3.1 nedenfor). Hundestejlen<br />
er almindeligt forekommende i ferskvand, brakvand <strong>og</strong> saltvand. Ålen