Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
vinter-opholdsteder i de kystnære områder <strong>og</strong> kælvnings- <strong>og</strong> sommerområder<br />
i indlan<strong>det</strong>.<br />
Alle tællinger <strong>og</strong> andre undersøgelser er gennemført i perioder uden<br />
større forstyrrelse som f. eks. jagt eller anlægsarbejde. Det er givet, at anlægsarbejder<br />
i forbindelse med etablering af <strong>vandkraft</strong>anlæg eller transmissionslinjer<br />
vil påvirke dyrenes fordeling i områ<strong>det</strong>, men når etablering<br />
er afsluttet <strong>og</strong> forstyrrelserne dermed forsvinder, vil dyrene i større<br />
eller mindre grad vende tilbage, hvis der ikke er menneskelig aktivitet i<br />
områ<strong>det</strong>. Dette er i n<strong>og</strong>en grad set efter afslutning af anlægsarbejderne i<br />
forbindelse med <strong>vandkraft</strong>værket ved Kangerluarssunguaq/Buksefjorden<br />
<strong>og</strong> transmissionslinjen til Nuuk. Det er d<strong>og</strong> ikke dokumenteret<br />
gennem systematiske undersøgelser, men fortalt af lokale fritidsfangere.<br />
Det kan konkluderes, at der findes en ret omfattende viden om rensdyrenes<br />
fordeling i regionen. Denne viden er imidlertid tidsmæssigt <strong>og</strong><br />
områdemæssigt spredt. Der mangler viden om vandringer <strong>og</strong> placeringen<br />
af kælvningsområder baseret på systematisk indsamling af data.<br />
Det har været debatteret <strong>og</strong> undersøgt ved en række studier i Skandinavien<br />
<strong>og</strong> Nordamerika, i hvilken udstrækning rensdyrbestande reagerer<br />
på opbygning af infrastruktur så som transmissionslinjer, veje, jernbaner<br />
<strong>og</strong> rørledninger. Interessen har specielt været fokuseret på mulige negative<br />
effekter på rensdyrs trækveje <strong>og</strong> på, om rensdyrene blev fortrængt<br />
fra de bedste fourageringsområder eller kælvningsområder. De fleste<br />
undersøgelser er baseret på indirekte metoder til måling af effekter af infrastruktur.<br />
Eksempelvis har man opgjort <strong>og</strong> sammenlignet antallet af<br />
dyr i forskellig afstand fra transmissionslinjer eller anvendt antallet af<br />
”fækalie-bunker” som mål for hyppigheden af græssende rensdyr. De<br />
fleste undersøgelser konkluderer, at rensdyrs anvendelse af områder<br />
nær infrastrukturer reduceres. Påvirkningsgraden varierer med årstid <strong>og</strong><br />
køns- <strong>og</strong> alderssammensætning af flokkene. En canadisk undersøgelse<br />
konkluderede at rensdyrs vandringsveje blev påvirket i anlægsfasen ved<br />
<strong>vandkraft</strong>udbygning i Newfoundland (Mahoney & Schaefer 2002).<br />
Et litteraturstudie fra 2006 (Reimers & Colman 2006) konkluderer, at<br />
rensdyr oftest forlader et område, hvor der er menneskelig aktivitet, men<br />
at de ikke vandrer langt væk. Rensdyrene reagerer på større anlæg i naturen,<br />
men reaktionen er størst, hvis der er menneskelig aktivitet på eller<br />
ved anlægget. D<strong>og</strong> mangler egentlige systematiske undersøgelser på eksempelvis<br />
rensdyrs reaktioner på transmissionslinjer gennem et område<br />
<strong>og</strong> hvis der skal anlægges transmissionslinjer gennem et kerneområde<br />
bør der gennemføres sådanne undersøgelser.<br />
Reimers & Colman (2006) vurderer at energiomkostningerne ved at<br />
undvige områder med menneskelig aktivitet er relativt små i forhold til<br />
de omkostninger der er forbun<strong>det</strong> med eksempelvis at undvige insektplage.<br />
Når rensdyr forsøger at undvige menneskelig aktivitet eller infrastruktur<br />
øges deres energiforbrug hvilket resulterer i mindre tid til fouragering,<br />
drøvtygning <strong>og</strong> dermed mindre akkumulering af fedt-depoter.<br />
Det konkluderes at effekten heraf er vanskelig at skelne fra naturlige variationer<br />
i områdeudnyttelse, klimaforhold <strong>og</strong> lignende, <strong>og</strong> forfatterne<br />
mener, at undersøgelser baseret på rensdyr med påmonterede satellitsendere<br />
er den eneste metode til at dokumentere, hvordan rensdyr reagerer<br />
på strukturer som transmissionslinjer.<br />
41