Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Aluminiumsmelter og vandkraft i det centrale Vestgrønland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Figur 2.5. Spektralsignatur for en<br />
frodig arktisk vegetation (kær<br />
domineret af polar-kæruld) vist<br />
ved den grønne kurve <strong>og</strong> for en<br />
arktisk afblæsningsflade vist ved<br />
den brune kurve. Det typiske<br />
spring i vegetationskurven ved<br />
0,75μm skyldes klorofyl <strong>og</strong> cellestruktur,<br />
<strong>og</strong> kaldes for vegetationsspringet.<br />
Pilene angiver refleksionen<br />
af sollys fra den frodige<br />
arktiske vegetation for henholdsvis<br />
den nærinfrarøde (σNIR)<br />
<strong>og</strong> <strong>det</strong> røde (σRød) spektre.<br />
Reflektion<br />
0,30<br />
0,25<br />
0,20<br />
0,15<br />
0,10<br />
0,05<br />
0<br />
σ NIR<br />
σRød<br />
0,5 0,6 0,7 0,8 1,9 1,0<br />
Bølgelængde (µm)<br />
Figur 2.6 viser NDVI for hele regionen d. 13. juli 2007. Den rumlige opløsning<br />
er 250 m <strong>og</strong> således relativt groft om end de store linjer i vegetationens<br />
grønhed <strong>og</strong> frodighed står tydeligt frem i figuren. Frodigheden<br />
er størst i de lavereliggende områder, hvor de mørkegrønne farver som<br />
udtryk for høj grønhed dominerer i den nordlige del af Nuup Kangerlua,<br />
på Akia <strong>og</strong> omkring <strong>det</strong> inderste af Kangerlussuaq. Der er <strong>og</strong>så flere områder<br />
med relativt høje NDVI-værdier over 0,5 i de højereliggende egne,<br />
blandt an<strong>det</strong> tæt på Maniitsup Sermia, hvor dalene giver læ <strong>og</strong> en indstråling<br />
der muliggør frodig vegetation. Detailstudier af dale <strong>og</strong> områder<br />
tæt ved søer <strong>og</strong> is kræver d<strong>og</strong> en højere rumlig opløsning end den her<br />
viste. Dette er blandt an<strong>det</strong> muligt med ASTER <strong>og</strong> Ikonos data, som har<br />
en rumlig opløsning på henholdsvis 15 m <strong>og</strong> 4 m for multispektrale data<br />
med mange bølgelængder.<br />
2.1.3 Sjældne plantearter<br />
Frodig arktisk vegetation<br />
Afblæsningsflade<br />
Indenfor regionen forekommer der en række sjældne plantearter, som vil<br />
kunne blive påvirket <strong>og</strong> i værste fald udryd<strong>det</strong> i forbindelse med anlægsarbejder.<br />
Kendskabet til alle arter i et område som omfatter regionen<br />
er sammenfattet af Fredskild (1996). Hans undersøgelse omfatter alene<br />
karplanter, <strong>og</strong> tilsvarende oversigter findes ikke for mosser, laver <strong>og</strong><br />
svampe.<br />
Tabel 2.2 giver en oversigt over 37 arter, som anses for sjældne i regionen.<br />
Ni af disse findes i Grønland kun i regionen. For 24 øvrige arter er<br />
forekomsten i regionen vigtig for arten <strong>og</strong> 9 arter er endemiske for Grønland<br />
(dvs. at de på globalt plan kun findes i Grønland). Fundstederne af<br />
disse arter er vist på såkaldte prikkort af Fredskild (1996), som baserede<br />
sin undersøgelse på indsamlinger, som er opbevaret på herbariet på Botanisk<br />
Museum, København. En planteindsamling dækker typisk et område<br />
indenfor gåafstand fra en basislejr indenfor en periode på fire til ti<br />
dage. Dækningen af indsamlinger fra regionen er rimelig repræsentativt<br />
ge<strong>og</strong>rafisk fordelt. Figur 2.7 viser, hvor der i større omfang er foretaget<br />
registrering <strong>og</strong> indsamling af karplanter. Der er <strong>og</strong>så indenfor områ<strong>det</strong><br />
foretaget indsamlinger, som ikke er vist på kortet. Forekomst af sjældne<br />
arter i områder som er ukendte botanisk set bør undersøges, når de endelige<br />
planer for anlægsarbejder er udarbej<strong>det</strong>, så der kan tages hensyn<br />
hertil ved opførelse af veje, transmissionslinjer <strong>og</strong> andre anlæg.<br />
27