En håndbog om det opsøgende arbejde - AdmSys - Uni-C
En håndbog om det opsøgende arbejde - AdmSys - Uni-C
En håndbog om det opsøgende arbejde - AdmSys - Uni-C
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>En</strong> <strong>håndbog</strong> til erhvervsskolernes<br />
praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
Af: Ole Ervolder & Anne Birch<br />
September 2007
<strong>En</strong> <strong>håndbog</strong> til erhvervsskolernes<br />
praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
Ole Ervolder, Aalborg tekniske skole<br />
Anne Birch, Aalborg Handelsskole<br />
September 2007<br />
3
<strong>En</strong> <strong>håndbog</strong> til erhvervsskolernes praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
Udgivere: Aalborg tekniske skole<br />
Ø. Uttrup vej 1<br />
9000 Aalborg<br />
Tlf.: 72501000<br />
Aalborg Handelsskole<br />
Strandvejen 25<br />
9000 Aalborg<br />
Tlf.: 99364600<br />
Forfattere: Ole Ervolder, Aalborg tekniske skole<br />
Anne Birch, Aalborg Handelsskole<br />
Forside: Charlotte Revsbech, K<strong>om</strong>munikation og Marketing, Aalborg tekniske skole<br />
Håndbogen foreligger kun i elektronisk udgave<br />
ISBN 978-87-992197-0-4 (Aalborg tekniske skole)<br />
ISBN 978-87-992196-0-5 (Aalborg Handelsskole)<br />
1. udgave september 2007<br />
Publikationen er et resultat af FoU projekt nr. 107762 og FoU projekt nr. 116694<br />
4
Forord<br />
Vekseluddannelsesprincippet har især siden 2000 været under stort pres på grund af<br />
mangel på praktikpladser. Praktikpladsproblematikken har haft stor bevågenhed politisk,<br />
hos organisationerne og på erhvervsskolerne. Der har været fokus på, hvordan<br />
erhvervsskolerne sammen med virks<strong>om</strong>hederne og eleverne har kunnet løse opgaven.<br />
Siden 2004/2005 er praktikpladskurven knækket, og for rigtig mange uddannelser har<br />
der de seneste 2-3 år været en gunstig udvikling i antal praktikpladser.<br />
I forbindelse med målsætningen, <strong>om</strong> at 95 % af en ungd<strong>om</strong>sårgang i 2015 skal have en<br />
ungd<strong>om</strong>suddannelse, er der stadig behov for at prioritere indsatsen for at oprette flere<br />
praktikpladser.<br />
I de k<strong>om</strong>mende år bliver ungd<strong>om</strong>sårgangene større, og k<strong>om</strong>bineret med 95 %målsætningen<br />
betyder <strong>det</strong>, at ca. 7500 flere skal have praktikplads i 2015.<br />
Opgaven er selvsagt vanskelig og uden lette og hurtige løsninger. Denne <strong>håndbog</strong> har<br />
derfor s<strong>om</strong> formål at videregive erfaringer fra erfarne <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re til nye<br />
med<strong>arbejde</strong>re, der skal i gang med et <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> for at skaffe flere<br />
praktikpladser. Håndbogen skal medvirke til at lette arbej<strong>det</strong> i starten af en ny opgave<br />
samt til at professionalisere og systematisere <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>.<br />
Vi håber, at også erfarne <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re kan finde inspiration og nyttig viden<br />
til udviklingen af arbej<strong>det</strong>.<br />
<strong>En</strong>dvidere håber vi, at erhvervsskolernes ledelse vil læse og tage stilling til<br />
anbefalingerne i kapitel 6. Dette kapitel er skrevet målrettet til ledelsen på skolerne, men<br />
de <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re må naturligvis også gerne læse med her.<br />
Håndbogen er oprindelig blevet til s<strong>om</strong> resultatet af et FoU-projekt mellem erfarne<br />
<strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re fra Aalborg tekniske skole og Aalborg Handelsskole, s<strong>om</strong> i<br />
flere år har arbej<strong>det</strong> sammen <strong>om</strong> <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> i <strong>det</strong> regionale<br />
projekt, Spyd Nord. De oprindelige bidragydere til <strong>håndbog</strong>en var Poul Gjessing, Søren<br />
Roesdahl, Niels Lyndorff og Ole Ervolder fra Aalborg tekniske skole samt Lone<br />
Damgaard Knudsen, Ella Dreyer og Anne Birch fra Aalborg Handelsskole.<br />
I 2007 er <strong>håndbog</strong>en revideret af Anne Birch, Aalborg Handelsskole og Ole Ervolder,<br />
Aalborg tekniske skole. Gennemskrivningen er sket i forbindelse med et FoU-projekt,<br />
s<strong>om</strong> har haft til formål at ud<strong>arbejde</strong> en ny <strong>håndbog</strong> til med<strong>arbejde</strong>re, der bruger Praktik+,<br />
og <strong>det</strong>te er resulteret i: ”Praktik+ - <strong>En</strong> guide til professionalisering af erhvervsskolernes<br />
<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>”.<br />
September 2007<br />
Ole Ervolder, Aalborg tekniske skole<br />
Anne Birch, Aalborg Handelsskole<br />
5
Indholdsfortegnelse<br />
1: INDLEDNING ............................................................................................................10<br />
Den lovmæssige begrundelse ....................................................................................10<br />
Selve praktikpladssituationen s<strong>om</strong> indsats<strong>om</strong>råde......................................................11<br />
Læsevejledning ..........................................................................................................12<br />
2: DET OPSØGENDE ARBEJDE ..................................................................................13<br />
2.1: Hvad er målet? ......................................................................................................13<br />
2.2: Hvilke virks<strong>om</strong>heder? ...........................................................................................15<br />
Godkendte virks<strong>om</strong>heder (læresteder) .......................................................................15<br />
Ikke godkendte virks<strong>om</strong>heder .....................................................................................16<br />
2.3: Organisationer i øvrigt ..........................................................................................17<br />
De lokale uddannelsesudvalg .....................................................................................17<br />
Øvrige samarbejdspartnere ........................................................................................18<br />
2.4: Hvordan? ...............................................................................................................18<br />
Kontakten til virks<strong>om</strong>heden .........................................................................................19<br />
Informationsmateriale til virks<strong>om</strong>hederne ...................................................................19<br />
Elevernes rolle i <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> .....................................................................20<br />
Matchning ...................................................................................................................21<br />
Mismatch-problematikken ...........................................................................................21<br />
2.5: Hvornår? ................................................................................................................22<br />
2.6: K<strong>om</strong>munikation og vedholdenhed .......................................................................22<br />
2.7: Opsøgerens sam<strong>arbejde</strong> med skolens praktikadministration ...........................24<br />
De traditionelle opgaver for et LOP-kontor ..................................................................24<br />
Opsøgerens daglige sam<strong>arbejde</strong> med LOP-kontoret ..................................................26<br />
3: VIRKSOMHEDSSERVICE .........................................................................................27<br />
3.1: Information <strong>om</strong> uddannelserne ............................................................................28<br />
Grundforløb ................................................................................................................28<br />
Hovedforløb ................................................................................................................28<br />
EUD+ og trindelte uddannelser ...................................................................................28<br />
Korte uddannelser ......................................................................................................29<br />
3.2: Godkendelser ........................................................................................................30<br />
6
De faglige udvalg ........................................................................................................30<br />
Skolens godkendelse af konkrete aftaleforhold ...........................................................31<br />
Godkendelse af virks<strong>om</strong>heder på <strong>det</strong> tekniske <strong>om</strong>råde ..............................................31<br />
Godkendelse af virks<strong>om</strong>heder på <strong>det</strong> merkantile <strong>om</strong>råde ...........................................32<br />
Skoleadgangsvej ........................................................................................................35<br />
Praktikadgangsvej ......................................................................................................36<br />
Ny mesterlære ............................................................................................................36<br />
Gældende for alle 3 ”indgangsmuligheder” .................................................................36<br />
Prøvetid ......................................................................................................................37<br />
Forlængelse af uddannelsestiden – tillæg til uddannelsesaftale .................................37<br />
Ophør af uddannelsesaftale - ophævelse ...................................................................38<br />
Bortfald af uddannelsesaftale .....................................................................................38<br />
Misligholdelse .............................................................................................................39<br />
Erklæring <strong>om</strong> delvis gennemført praktikuddannelse ...................................................39<br />
Konfliktløsning ............................................................................................................39<br />
De forskellige slags uddannelsesaftaler ......................................................................40<br />
3.4: Uddannelsesplanlægning.....................................................................................41<br />
Uddannelsesplan ........................................................................................................41<br />
Brug af Elevplan – www.elevplan.dk ...........................................................................42<br />
De generelle ferieregler for elever ..............................................................................42<br />
3.5: Løn og tilskudsmuligheder ..................................................................................45<br />
3.5.1: Løn ......................................................................................................................45<br />
3.5.2: Tilskud til voksenlærlinge .................................................................................46<br />
Arbejdsgiverens opgave .............................................................................................47<br />
Det lokale jobcenters opgave .....................................................................................47<br />
Erhvervsskolens opgave.............................................................................................47<br />
3.5.3: AER - Arbejdsgivernes Elevrefusion ................................................................48<br />
Lønrefusion ................................................................................................................48<br />
Voksenelever ..............................................................................................................48<br />
Befordringsgodtgørelse ..............................................................................................49<br />
Udbetaling ..................................................................................................................49<br />
Praktik i udlan<strong>det</strong> – PIU ..............................................................................................49<br />
De økon<strong>om</strong>iske muligheder for elever under PIU-ordningen .......................................50<br />
Mobilitetsfremmende ydelser til elever (i Danmark) ....................................................51<br />
3.6: Formidling af praktikpladser ................................................................................52<br />
Matchning af elev og virks<strong>om</strong>hed ...............................................................................52<br />
Praktikpladsen.dk .......................................................................................................55<br />
4: ELEVSERVICE ..........................................................................................................56<br />
4.1: Grundforløbsaktiviteter på Aalborg tekniske skole ............................................57<br />
7
I starten af grundforløbet – evt. efter introduktionsforløb .............................................57<br />
Ved begyndelsen af URO-forløbet, <strong>det</strong> fagspecifikke forløb........................................57<br />
Ved afslutning af grundforløbet ...................................................................................58<br />
4.1.2: Grundforløbsaktiviteter på Aalborg Handelsskole ..........................................60<br />
Brancheorientering .....................................................................................................60<br />
Jobsøgningshæfte ......................................................................................................61<br />
Jobcafé .......................................................................................................................61<br />
Vedligeholdelse af jobopslagstavle og hjemmeside ....................................................61<br />
Erhvervspraktik ...........................................................................................................62<br />
Orientering <strong>om</strong> Praktik Service i klasserne .................................................................62<br />
Registrering s<strong>om</strong> praktikpladssøgende .......................................................................63<br />
Informationsmøde <strong>om</strong> skolepraktik .............................................................................63<br />
Skematisk oversigt over grundforløbsaktiviteterne på Aalborg Handelsskole..............64<br />
4.2: Skolepraktik ..........................................................................................................65<br />
Skolepraktikydelse ......................................................................................................65<br />
Uddannelser uden skolepraktik...................................................................................66<br />
Indførelse af kvote nul på 8 uddannelser ....................................................................66<br />
EMMA-kriterierne........................................................................................................67<br />
E – egnet ....................................................................................................................67<br />
M – mobil geografisk ..................................................................................................67<br />
M – mobil fagligt .........................................................................................................68<br />
A – aktivt søgende ......................................................................................................68<br />
5: KONSULENTPROFILEN ...........................................................................................70<br />
Den relevante konsulentprofil .....................................................................................70<br />
Eksempel på en funktionsbeskrivelse for en praktikpladskonsulent ............................71<br />
6: TIL ERHVERVSSKOLERNES LEDELSE .................................................................73<br />
Udviklingen i skolernes <strong>opsøgende</strong> praktikplads<strong>arbejde</strong>: ............................................73<br />
6.1: Anbefalinger i forbindelse med etablering af <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> på<br />
erhvervsskolerne .........................................................................................................76<br />
6.2: Den økon<strong>om</strong>iske organisering .............................................................................78<br />
Den decentrale model ................................................................................................79<br />
Den centralt koordinerede model ................................................................................79<br />
6.3: Statistik: Måling af indsatsen – antallet af uddannelsesaftaler .........................80<br />
7: VÆRKTØJSKASSEN................................................................................................82<br />
7.1: Aftaletyper .............................................................................................................82<br />
Den almindelige uddannelsesaftale ............................................................................82<br />
8
Ny mesterlæreaftale ...................................................................................................82<br />
K<strong>om</strong>binationsaftale .....................................................................................................83<br />
Fleksible uddannelsesaftaler ......................................................................................84<br />
Flex-k<strong>om</strong>binationsaftale ..............................................................................................84<br />
Kort uddannelsesaftale ...............................................................................................86<br />
Eksempler på brug af korte uddannelsesaftaler og flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler ...............87<br />
Individuelle erhvervsuddannelser ...............................................................................88<br />
Restuddannelsesaftale ...............................................................................................89<br />
Delaftale for elever i skolepraktik ................................................................................89<br />
VFU - Virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning ......................................................................90<br />
Grafisk fremstilling af nogle forskellige muligheder .....................................................92<br />
7.2: Faglige udvalg .......................................................................................................93<br />
7.3: Praktik+ ..................................................................................................................97<br />
Adgang til Praktik Plus ................................................................................................97<br />
Kurser i brugen af Praktik+ .........................................................................................98<br />
Praktik+ - <strong>En</strong> guide til professionalisering af erhvervsskolernes <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> ..98<br />
7.4: Praktikpladsen.dk .................................................................................................99<br />
Hvordan får virks<strong>om</strong>hederne adgang til Praktikpladsen.dk? ..................................... 100<br />
Hvordan får en <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r adgang til praktikpladsen.dk?.................... 100<br />
7.5: Elevplan ............................................................................................................... 101<br />
Kildehenvisninger ...................................................................................................... 102<br />
9
1: Indledning<br />
Der har i mange år været praktikplads<strong>opsøgende</strong> aktiviteter på erhvervsskolerne.<br />
Skolernes praktikadministrationer (LOP-kontorer) har ud over registrering af<br />
uddannelsesaftaler i forskellig grad også arbej<strong>det</strong> med virks<strong>om</strong>hedskontakt og<br />
<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>. Faglærere og skolepraktikinstruktører har ligeledes haft <strong>det</strong><br />
<strong>opsøgende</strong> praktikplads<strong>arbejde</strong> s<strong>om</strong> en del af deres arbejdsopgaver.<br />
Flere skoler har de senere år haft et decideret korps af praktikpladskonsulenter eller<br />
praktikvejledere, og der er sket en stigende professionalisering af <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong>.<br />
Det er der mange grunde til.<br />
Den lovmæssige begrundelse<br />
I bekendtgørelse af lov <strong>om</strong> erhvervsuddannelser nr. 183 af 22. marts 2004 står der:<br />
§ 43: Praktikpladser formidles af skoler m.v., s<strong>om</strong> udbyder<br />
erhvervsuddannelsernes grundforløb. Det påhviler skolerne mv. at udføre<br />
<strong>opsøgende</strong> virks<strong>om</strong>hed med henblik på fremskaffelse af praktikpladser.<br />
I bekendtgørelse <strong>om</strong> erhvervsuddannelser nr. 879 af 06/07/2007 (herefter BEK 879) står<br />
der yderligere:<br />
§ 45: Skolerne skal i sam<strong>arbejde</strong> med de faglige udvalg, de lokale<br />
uddannelsesudvalg, k<strong>om</strong>muner, regionale arbejdsmarkedsråd og andre relevante<br />
samarbejdspartnere foretage <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> med henblik på tilvejebringelse<br />
af praktikpladser. Skolerne kan aftale en arbejdsdeling med samarbejdspartnerne.<br />
Stk. 2: Skolernes <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> kan foregå gennem virks<strong>om</strong>hedsbesøg,<br />
information <strong>om</strong> de praktikpladssøgendes kvalifikationer og uddannelsesønsker,<br />
orienterende møder samt anden systematisk indsats.<br />
Stk. 3: Det <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> skal <strong>om</strong>fatte både godkendte og ikke-godkendte<br />
virks<strong>om</strong>heder. For de ikke-godkendte virks<strong>om</strong>heder <strong>om</strong>fatter arbej<strong>det</strong> med de<br />
lokale uddannelsesudvalgs medvirken tillige undersøgelse af mulighederne for at<br />
opnå <strong>det</strong> faglige udvalgs godkendelse af virks<strong>om</strong>heden s<strong>om</strong> praktikplads og<br />
mulighederne for efterfølgende uddannelsesaftaler herunder k<strong>om</strong>binationsaftaler<br />
m.v.<br />
10
Selve praktikpladssituationen s<strong>om</strong> indsats<strong>om</strong>råde<br />
Undervisningsministeriet har støttet op <strong>om</strong> en intensivering af <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong> på forskellige måder.<br />
1. Fra 2001 – 2003 har der i FoU-programmet for erhvervsskolerne været<br />
mulighed for at ansøge <strong>om</strong> midler til <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> i<br />
forskellige puljer. Dette muliggjorde bl.a. organisering af 6 regionale<br />
spydspidsprojekter over hele lan<strong>det</strong>.<br />
2. Med FL2003 blev puljerne <strong>om</strong>lagt til et praktikpladstaxameter på kr. 3150 pr.<br />
aftale (sats for 2004), der holder udover prøvetiden på 3 måneder. Derudover et<br />
særligt tillæg for PIU-aftaler.<br />
3. Igangsætning af forsøg med flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler og korte<br />
uddannelsesaftaler samt mulighed for finansiering heraf.<br />
4. Udvikling af opsøgersystemet Praktik+ s<strong>om</strong> alle erhvervsskoler frit kan benytte.<br />
Se mere <strong>om</strong> Praktik+ i afsnit 7.3.<br />
5. Udvikling af praktikpladsmødeste<strong>det</strong> www.praktikpladsen.dk<br />
6. Udviklings<strong>arbejde</strong> <strong>om</strong>kring praktikpladsstatistik på flere måder, bl.a. indførelse af<br />
LIS – Ledelses Informations System. Se mere <strong>om</strong> LIS i afsnit 6.3.<br />
7. FASE II med højere krav til eleverne <strong>om</strong> faglig og geografisk mobilitet.<br />
8. Puljemidler i AER, s<strong>om</strong> lokale uddannelsesudvalg og faglige udvalg kan søge til<br />
<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, aktiviteter for søgende elever på grundforløbet (f.eks.<br />
jobsøgningskurser), arrangementer for virks<strong>om</strong>heder og elever mv.<br />
9. Praktikpladspræmie til virks<strong>om</strong>heder der ansætter en ekstra elev.<br />
10. Fra 2006 brug af måltal, der angiver et mål for den enkelte erhvervsskole med<br />
hensyn til antallet af uddannelsesaftaler. Tallet fremk<strong>om</strong>mer ud fra<br />
gennemsnittet de foregående 3 år. Praktikpladstaxametret gradueres ud fra<br />
graden af opfyldelse i forhold til måltallet.<br />
11. Diverse landsdækkende praktikpladskampagner, bl.a. kampagne for flere elever<br />
i den offentlige sektor.<br />
Der er således både stor politisk opmærks<strong>om</strong>hed på <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> samt<br />
økon<strong>om</strong>isk mulighed for at sætte ressourcer af til arbej<strong>det</strong>. Ligeledes er værktøjerne til<br />
stede.<br />
11
Med denne <strong>håndbog</strong> håber vi at have skabt et yderligere værktøj, der kan støtte og<br />
inspirere <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>.<br />
Læsevejledning<br />
Allerede med de korte uddrag fra bekendtgørelserne på indledningens første side<br />
lægges der en rød tråd ud for mange af temaerne og for strukturen i denne <strong>håndbog</strong>.<br />
Det drejer sig <strong>om</strong> <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, godkendelse af virks<strong>om</strong>heder og<br />
de samarbejdspartnere og organisationer, s<strong>om</strong> erhvervsskolerne <strong>arbejde</strong>r sammen med i<br />
forbindelse med <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> og virks<strong>om</strong>hedsgodkendelserne.<br />
Håndbogen er derfor disponeret sådan, at de efterfølgende 2 kapitler handler <strong>om</strong> <strong>det</strong><br />
<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> s<strong>om</strong> <strong>det</strong> primære og dernæst <strong>om</strong> servicering af virks<strong>om</strong>heder med<br />
en gennemgang af de arbejdsopgaver og -<strong>om</strong>råder, der hører under denne<br />
virks<strong>om</strong>hedsservice.<br />
I kapitel 4 giver vi forslag til, hvordan de <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re kan indgå i arbej<strong>det</strong><br />
med at yde service til eleverne, så de bliver klædt fagligt og personligt på til den svære<br />
opgave at skaffe sig en praktikplads. Samtidig berøres skolepraktik kort s<strong>om</strong> en<br />
mulighed, hvis eleverne ikke opnår at skaffe en praktikplads i en virks<strong>om</strong>hed.<br />
Kapitel 5 giver nogle bud på konsulentprofilen og et forslag til en funktionsbeskrivelse, og<br />
kapitel 6 er primært skrevet til erhvervsskolernes ledelse med nogle anbefalinger i<br />
forbindelse med etableringen af <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> på erhvervsskolerne.<br />
<strong>En</strong>delig er kapitel 7 en værktøjskasse, der giver mere <strong>det</strong>aljeret information <strong>om</strong> en bred<br />
vifte af emner - aftaletyper, faglige udvalg, m.m.<br />
Da særligt kapitel 6 er skrevet målrettet til erhvervsskolernes ledelse, og da<br />
Værktøjskassen uddyber mange emner, der er berørt tidligere, vil der optræde<br />
gentagelser undervejs i <strong>håndbog</strong>en.<br />
Samtidig skal vi nævne, at vi i flæng opererer med mange forskellige udtryk for den<br />
person, der varetager <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>: Praktikkonsulent, praktikpladskonsulent,<br />
<strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r, praktikopsøger og lignende.<br />
Dette er ikke udtryk for præferencer af nogen art men er kun udtryk for, at der ikke findes<br />
nogen entydig stillingsbetegnelse eller stillingsbeskrivelse for de med<strong>arbejde</strong>re, der<br />
varetager <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>.<br />
12
2: Det <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
<strong>En</strong> professionalisering af <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> forudsætter en struktureret planlægning<br />
og bevidst prioritering på følgende <strong>om</strong>råder:<br />
Hvad er målet?<br />
Hvilke virks<strong>om</strong>heder?<br />
Hvordan?<br />
Hvornår?<br />
Hvad gør man, hvis opgaven ikke lykkes i første <strong>om</strong>gang<br />
Spørgsmålene skal altid indtænkes i den enkelte <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>rs egen<br />
kontekst:<br />
Hvilken erhvervsskole er der tale <strong>om</strong> – stor eller lille?<br />
Hvilken uddannelse/hvilket fag er der tale <strong>om</strong>?<br />
Hvilken kultur præger uddannelsen/faget?<br />
I hvilket <strong>om</strong>råde af lan<strong>det</strong> <strong>arbejde</strong>r den <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r?<br />
Hvor megen tid har med<strong>arbejde</strong>ren til <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>? Er man fuldtids<br />
opsøger eller er man faglærer, der er frikøbt til <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> i nogle få<br />
timer <strong>om</strong> ugen?<br />
Dette for at pointere, at <strong>det</strong> stort set er umuligt, at ridse generelle procedurer op, for<br />
hvordan man mest hensigtsmæssigt og med størst succes kan/skal gribe <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong> an. Dette er nemlig altid et spørgsmål <strong>om</strong> faglige kulturer, der igen bliver farvet<br />
af geografiske og øvrige kulturelle forskelle.<br />
Nedenstående skal derfor opfattes s<strong>om</strong> et idékatalog mere end s<strong>om</strong> en normativ<br />
vejledning.<br />
2.1: Hvad er målet?<br />
Det højst prioriterede mål vil for de fleste opsøgere normalt være en ny/ekstra<br />
praktikplads s<strong>om</strong> slutproduktet af den <strong>opsøgende</strong> indsats.<br />
Dette mål kan nås dels gennem etablering af nye virks<strong>om</strong>hedskontakter, dels gennem<br />
vedligeholdelse af eksisterende kontakter.<br />
Dette kapitel vil primært beskæftige sig med etablering af nye virks<strong>om</strong>hedskontakter.<br />
Man bør s<strong>om</strong> opsøger gøre sig klart, at der kan være lang vej til slutmålet. Andre mål<br />
eller delmål kan indgå s<strong>om</strong> stadier i processen på vej mod slutmålet. Derfor bør man<br />
med andre ord kende alle de ”varer”, erhvervsskolen har på hylderne – ikke kun i forhold<br />
til hovedforløbet, men også grundforløb og efter/videreuddannelse:<br />
13
Uddannelsesaftale:<br />
Ordinær uddannelsesaftale<br />
Ordinær k<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Flex-k<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Kort aftale<br />
Ny mesterlære<br />
Individuelle erhvervsuddannelser<br />
Restuddannelsesaftale<br />
Aftaler under skolepraktik:<br />
Virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning (VFU)<br />
Delaftale<br />
Grundforløb:<br />
Erhvervspraktik<br />
Deltage s<strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heds-/brancherepræsentant i brancheorientering<br />
Evt. virks<strong>om</strong>heder til forpraktik/traineeforløb før start på grundforløb<br />
An<strong>det</strong>:<br />
Kurser<br />
Efteruddannelse<br />
Det vil sandsynligvis kun være ganske få <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re, der har totalt<br />
overblik over eller <strong>det</strong>aljeret viden <strong>om</strong> alle <strong>om</strong>råderne. Men man bør s<strong>om</strong> minimum<br />
kunne henvise til en kollega med specialviden.<br />
De følgende eksempler kan belyse nogle af de typiske forløb, hvor der indgår forskellige<br />
stadier på vej mod slutmålet:<br />
Eksempel 1:<br />
<strong>En</strong> virks<strong>om</strong>hed opsøges. Virks<strong>om</strong>heden ønsker ikke en ordinær elev, men kan godt<br />
bruge en skolepraktikelev i VFU i 3 måneder. VFU forløbet bliver en succes, hvorefter<br />
der indgås delaftale under skolepraktik, s<strong>om</strong> efterfølgende resulterer i en<br />
restuddannelsesaftale.<br />
Eksempel 2:<br />
<strong>En</strong> grundforløbselev k<strong>om</strong>mer i en uges erhvervspraktik i en virks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> ikke<br />
tidligere har haft elever. Erhvervspraktikken bliver en succes, virks<strong>om</strong>heden bliver<br />
godkendt og indgår efter afslutningen af elevens grundforløb en ordinær<br />
uddannelsesaftale.<br />
Eksempel 3:<br />
<strong>En</strong> virks<strong>om</strong>hed har haft ufaglærte med<strong>arbejde</strong>re på kursus. Kontakten til erhvervsskolen<br />
resulterer i, at der indgås voksenlærlingeaftaler for 2 af virks<strong>om</strong>hedens med<strong>arbejde</strong>re.<br />
Virks<strong>om</strong>heden modtager via Jobcentrene voksenlærlingetilskud til elevlønnen. (Se <strong>om</strong><br />
voksenlærlingetilskud senere.)<br />
14
Eksempel 4:<br />
<strong>En</strong> virks<strong>om</strong>hed opsøges af en med<strong>arbejde</strong>r fra en handelsskole med henblik på at<br />
afsøge interesse og behov for en kontorelev. Virks<strong>om</strong>heden har ikke brug for en<br />
kontorelev, men kan godt bruge en lærling inden for smede<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>. Beskeden gives<br />
videre til den lokale tekniske skole, s<strong>om</strong> formidler kontakt til <strong>det</strong> faglige udvalg med<br />
henblik på godkendelse og herefter finder en grundforløbselev, der får indgået en<br />
uddannelsesaftale med virks<strong>om</strong>heden.<br />
2.2: Hvilke virks<strong>om</strong>heder?<br />
Virks<strong>om</strong>heder kan grundlæggende deles op i 2 grupper:<br />
Godkendte til en eller flere uddannelser (hedder læresteder i EASY-P og<br />
Praktik+).<br />
(Se mere <strong>om</strong> Praktik+ i Værktøjskassen, kapitel 7).<br />
Ikke godkendte.<br />
Godkendte virks<strong>om</strong>heder (læresteder)<br />
<strong>En</strong> <strong>opsøgende</strong> indsats over for de godkendte virks<strong>om</strong>heder (læresteder) kan f. eks. tage<br />
udgangspunkt i følgende lærestedstyper:<br />
Læresteder uden igangværende elever på konkret uddannelse<br />
- Kan de bruge en ordinær elev eller skolepraktikelev i et VFU forløb?<br />
Læresteder med igangværende elever på konkret uddannelse<br />
- Kan de have yderligere en elev – evt. VFU<br />
- Kan de have interesse i at få suppleret deres godkendelser?<br />
- Dækker godkendelserne reelt virks<strong>om</strong>hedens behov?<br />
Læresteder, der står for at uddanne en elev i snarlig fremtid<br />
- Skal de have en ny elev, når den igangværende elev afslutter?<br />
Praktik+ rummer søgefaciliteter, hvor man bl.a. kan fremsøge<br />
Læresteder med bestemte godkendelser i et givent geografisk <strong>om</strong>råde<br />
Læresteder uden igangværende elever på en given uddannelse<br />
Læresteder med igangværende praktikforhold, der slutter i en given periode<br />
Herudover kan indsatsen naturligvis tage udgangspunkt i de samme kriterier, s<strong>om</strong> man<br />
med fordel kan anvende ved udvælgelsen af virks<strong>om</strong>heder uden godkendelser.<br />
Vær opmærks<strong>om</strong> på, at nogle af de virks<strong>om</strong>heder, s<strong>om</strong> er godkendte – men s<strong>om</strong> i flere<br />
år ikke har ansat elever – kan have meget gode grunde til ikke længere at tilbyde<br />
praktikpladser. Historikken på tidligere elever kan ses i Praktik+ (se senere).<br />
15
Det skal selvfølgelig ikke afholde den <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r fra at kontakte disse<br />
læresteder, men man skal gøre sig klart, at de rigtig gode ”salgsargumenter” for at tage<br />
en elev skal hentes frem, og at disse ikke altid er nok.<br />
På www.praktikpladsen.dk kan godkendte virks<strong>om</strong>heder opdelt på uddannelser, <strong>om</strong>råder<br />
mv. hurtigt fremsøges.<br />
Ikke godkendte virks<strong>om</strong>heder<br />
Virks<strong>om</strong>heder, der ikke er godkendt overhove<strong>det</strong>, har normalt aldrig været i forbindelse<br />
med en erhvervsskole eller et fagligt udvalg.<br />
Der kan derfor ligge et meget stort potentiale af uopdyrkede praktikmuligheder her.<br />
Følgende kriterier kan hver for sig eller samlet være afgørende for, <strong>om</strong> man vil rette en<br />
<strong>opsøgende</strong> indsats mod virks<strong>om</strong>heden:<br />
Antal med<strong>arbejde</strong>re<br />
- hvis man retter opsøgningen mod virks<strong>om</strong>heder af en vis størrelse<br />
Alder<br />
- hvis man retter opsøgningen mod virks<strong>om</strong>heder, der er blevet etableret inden for<br />
de seneste år<br />
Branche<br />
Husk, at der sagtens kan være beskæftigelsesmuligheder og dermed også<br />
oplæringsmuligheder for en elev inden for andre brancher end den, s<strong>om</strong><br />
uddannelsen naturligt hører til. Der kan f.eks. sagtens være mulighed for at<br />
uddanne en caterelev i andre virks<strong>om</strong>hedstyper end kantine- og<br />
cateringvirks<strong>om</strong>hed. Tænk blot på store industri- og produktionsvirks<strong>om</strong>heder og<br />
på store offentlige forvaltninger.<br />
Se i øvrigt fodnoten. 1<br />
Beliggenhed<br />
- hvis man retter opsøgningen mod virks<strong>om</strong>heder i et meget lokalt afgrænset<br />
geografisk <strong>om</strong>råde, f.eks. et nyt <strong>om</strong>råde udlagt til erhverv, industri, eller lignende<br />
Konjunkturer<br />
- hvis man retter opsøgningen mod virks<strong>om</strong>heder med f.eks. nye store<br />
ordreaftaler, ansættelsesbo<strong>om</strong>, m.m. (Følg med i den lokale dagspresse.)<br />
Praktik+ rummer søgefaciliteter, hvor de første 4 kriterier kan anvendes til fremsøgning<br />
af virks<strong>om</strong>heder<br />
1 El-fagets Uddannelsesnævn gennemførte i 2004/2005 AER-projektet ”Praktikpladsstafetten”, s<strong>om</strong> sikrede etablering<br />
af flere praktikpladser inden for såvel installations- s<strong>om</strong> industrivirks<strong>om</strong>heder. Der skulle i løbet af projektperioden<br />
laves <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> mod mange branchemæssigt meget forskellige virks<strong>om</strong>heder, der havde <strong>det</strong> til fælles, at de<br />
havde elektrikere ansat, uden at de i øvrigt er installationsvirks<strong>om</strong>heder. Kampagnen resulterede i en kraftig stigning i<br />
antallet af uddannelsesaftaler på elektriker<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>.<br />
16
2.3: Organisationer i øvrigt<br />
De lokale uddannelsesudvalg<br />
Erhvervsskolernes lokale uddannelsesudvalg (LUU) spiller en central rolle i forbindelse<br />
med <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>.<br />
I bekendtgørelse af lov <strong>om</strong> erhvervsuddannelser (nr. 183) står der følgende <strong>om</strong> LUU’s<br />
rolle ved <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>:<br />
§ 43, stk. 2. De faglige udvalg og de lokale uddannelsesudvalg skal ved kontakt<br />
med virks<strong>om</strong>heder og eventuelt ved opfordringer til virks<strong>om</strong>heder virke for, at der<br />
tilvejebringes <strong>det</strong> antal praktikpladser, s<strong>om</strong> der er behov for ud fra en vurdering af<br />
elevernes uddannelsesønsker og de forventede fremtidige<br />
beskæftigelsesmuligheder og for, at udbud<strong>det</strong> af praktikpladser bliver alsidigt med<br />
hensyn til virks<strong>om</strong>hedernes størrelse og teknologiske udvikling. Et fagligt udvalg<br />
kan af virks<strong>om</strong>heder forlange alle sådanne oplysninger, s<strong>om</strong> har betydning for at<br />
vurdere virks<strong>om</strong>hedernes uddannelsesmæssige muligheder.<br />
LUU bør lægge en strategi for <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> og være med til at (op)prioritere<br />
opgaverne.<br />
LUU følger praktikpladssituationen tæt, og ved LUU’s møder er <strong>det</strong>te oftest et fast punkt<br />
på dagsordenen: antal indgåede uddannelsesaftaler, antal praktikpladssøgende elever,<br />
antal skolepraktikelever og indgåelse af delaftaler og restuddannelsesaftaler mv.<br />
LUU’s arbejdsgiverrepræsentanter har desuden kontakter via deres virks<strong>om</strong>hedsnetværk<br />
til andre virks<strong>om</strong>heder, brancheforeninger, organisationer mv., hvor de gerne opfordrer<br />
disse virks<strong>om</strong>heder til at ansætte elever. LUU kan modsat bringe ønsker og forslag<br />
tilbage til erhvervsskolen. LUU er dermed en vigtig kontakt og døråbner til erhvervslivet<br />
og er med til at forankre <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> lokalt.<br />
Der er givetvis erhvervsskoler, hvor de lokale uddannelsesudvalg ikke fungerer efter<br />
hensigten. Her er <strong>det</strong> vigtigt, at skolen er med til at sætte dagsordenen og for eksempel<br />
have fokus på praktikpladssituationen ved møderne. Det er vigtigt, at skolen servicerer<br />
udvalgets medlemmer med oplysninger og informationer, har en aftalt mødekalender for<br />
et kalenderår og udsender dagsorden i god tid. Skolen kan også holde hyppigere møder<br />
med udvalgets formand og næstformand – både for at få talt <strong>om</strong> konkrete<br />
problemstillinger men også for at inddrage dem i arbej<strong>det</strong> og punkter til næste møde.<br />
Det er også LUU, der ansøger hos AER (Arbejdsgivernes Elevrefusion) <strong>om</strong> ekstra midler<br />
til <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, projekter og kampagner for at skaffe flere praktikpladser.<br />
I et sam<strong>arbejde</strong> med erhvervsskolen (eller skolerne) prioriterer LUU indsatsen og<br />
vurderer, hvor der er gode beskæftigelsesmuligheder, og hvor der kan være behov for en<br />
særlig og ekstra <strong>opsøgende</strong> indsats. LUU er desuden aktive på forskellig vis i de<br />
ansøgte projekter, sådan at medlemmerne er synlige i <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> (for<br />
17
eksempel ved deltagelse i arrangementer for elever, fyraftensmøder for virks<strong>om</strong>heder,<br />
s<strong>om</strong> underskriver på kampagnemateriale, medvirken i artikler og indslag i pressen mv.)<br />
Øvrige samarbejdspartnere<br />
K<strong>om</strong>munerne<br />
De lokale brancheforeninger, erhvervsforeninger og erhvervskontorer<br />
Det lokale jobcenter<br />
De lokale medier<br />
2.4: Hvordan?<br />
Uanset <strong>om</strong> man kontakter virks<strong>om</strong>heden telefonisk, skriftligt eller via besøg er<br />
forberedelse nødvendig.<br />
Forberedelsen bør s<strong>om</strong> minimum – og <strong>om</strong> muligt - <strong>om</strong>handle:<br />
Hvilken branche?<br />
Hvor mange ansatte?<br />
Kontaktperson?<br />
Er virks<strong>om</strong>heden godkendt til den aktuelle uddannelse?<br />
Har virks<strong>om</strong>heden elever? – eller har den tidligere haft elever?<br />
Har virks<strong>om</strong>heden en hjemmeside? Hvis ja, - læs den<br />
Kan der fremskaffes oplysninger <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>hedens økon<strong>om</strong>i?<br />
De redskaber, der evt. kan anvendes for at få svar på spørgsmålene er bl.a.:<br />
Praktik+ på http://pplus.emu.dk<br />
Virks<strong>om</strong>hedens eventuelle hjemmeside<br />
www.krak.dk<br />
https://skoda.emu.dk - SkoDa (Skolernes Databaseservice, bl.a. NNE – Navne<br />
Numre Erhverv<br />
(Brugeradgang til Praktik+ giver også adgang til SkoDa.)<br />
18
Kontakten til virks<strong>om</strong>heden<br />
Afhængig af målet vil man normalt vælge at kontakte virks<strong>om</strong>heden på en af følgende<br />
måder:<br />
Telefonisk<br />
Telefonisk med efterfølgende besøg<br />
Brev (ex. kampagnebrev) med efterfølgende telefonisk opfølgning<br />
Besøg – evt. uanmeldt, hvis man kender virks<strong>om</strong>heden godt<br />
Det konkrete metodevalg afhænger naturligvis af ærin<strong>det</strong> men også af den <strong>opsøgende</strong><br />
med<strong>arbejde</strong>rs temperament eller personlige stil.<br />
I landdistrikter og i mindre virks<strong>om</strong>heder vil <strong>det</strong> typisk være mere accepteret, at man<br />
henvender sig med et uanmeldt besøg, hvor <strong>det</strong> i større byer og specielt ved større<br />
virks<strong>om</strong>heder ikke vil være en normal fremgangsmåde.<br />
Man skal her også indtænke virks<strong>om</strong>hedskulturen og <strong>det</strong> særlige image, virks<strong>om</strong>heden<br />
har.<br />
Virks<strong>om</strong>heder med rødder i de klassiske danske håndværkstraditioner kender generelt til<br />
vekseluddannelsessystemet. Mange af med<strong>arbejde</strong>rne har selv stået i lære og opfatter<br />
<strong>det</strong> derfor ikke s<strong>om</strong> en helt fremmed tankegang at skulle oplære en elev.<br />
Mange nye virks<strong>om</strong>heder – særligt inden for de nye brancher (f.eks. inden for it-<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>)<br />
er derimod ikke bærere af en særlig håndværkerkultur.<br />
Vekseluddannelsessystemet er fremmed og paratheden til at tage medansvar for at<br />
uddanne elever kan derfor være tilsvarende lille. Mange af disse nye virks<strong>om</strong>heder kan<br />
typisk have et moderfirma i udlan<strong>det</strong> (med helt andre typer af uddannelser end de<br />
danske), og mange er ikke organiseret i en dansk arbejdsgiverforening.<br />
De sidstnævnte virks<strong>om</strong>heder skal be<strong>arbejde</strong>s på et helt an<strong>det</strong> niveau end de<br />
førstnævnte. De førstnævnte ved jo et eller an<strong>det</strong> sted godt, hvad <strong>det</strong> handler <strong>om</strong>, når<br />
man nævner problematikken <strong>om</strong> behovet for praktikpladser, og de kender i forvejen en<br />
del til uddannelsens struktur og indhold. Det gør de førstnævnte virks<strong>om</strong>heder ikke<br />
nødvendigvis.<br />
Informationsmateriale til virks<strong>om</strong>hederne<br />
Erhvervsskolen og den <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r bør sørge for at have<br />
informationsmateriale af høj kvalitet indholdsmæssigt – både i papirform og elektronisk,<br />
s<strong>om</strong> kan sendes til de interesserede virks<strong>om</strong>heder. Materiale i papirform behøver ikke at<br />
koste en formue – <strong>det</strong> er vigtigere, at <strong>det</strong> er aktuelt og opdateret, end at <strong>det</strong> er på tykt<br />
glittet papir.<br />
19
Brug også skolens hjemmeside til at informere virks<strong>om</strong>heder og elever. Nogle typer af<br />
virks<strong>om</strong>heder vil måske starte med at søge oplysninger på hjemmesiden, så sørg for at<br />
siden er relevant, opdateret, overskuelig og tillidsvækkende. Gør <strong>det</strong> nemt for<br />
virks<strong>om</strong>heden at finde praktikkonsulenten og et telefonnummer, så<br />
virks<strong>om</strong>hedsrepræsentanten hurtigt kan k<strong>om</strong>me i kontakt med den rette person.<br />
Blanketter (uddannelsesaftaler mv.) og links til AER, faglige udvalg,<br />
Undervisningsministeriet mv. kan også være en god service at lægge på hjemmesiden.<br />
Materialet kan både være generelt informerende f.eks. <strong>om</strong> den konkrete uddannelse eller<br />
<strong>om</strong> virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning for skolepraktikelever, eller <strong>det</strong> kan være udarbej<strong>det</strong><br />
specielt til en praktikpladskampagne.<br />
Elevernes rolle i <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
Det er vigtigt at indtænke skolens elever s<strong>om</strong> mulige ambassadører for uddannelsen og<br />
hermed også for nye/ekstra praktikpladser.<br />
Velforberedte elever kan bidrage effektivt til <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, hvis de er grundigt<br />
klædt på til jobsøgning, og hvis de kender og kan udtrykke de k<strong>om</strong>petencer og faglige<br />
kvalifikationer, de kan berige virks<strong>om</strong>hederne med.<br />
Eleverne kan klædes på, ved i undervisningen på grundforløbet at tilbydes<br />
jobsøgningskurser, enten s<strong>om</strong> en del af den almindelige undervisning eller s<strong>om</strong> et<br />
særligt tilrettelagt forløb eller kursus.<br />
(Læs mere i afsnit 4.1 og 4.2)<br />
Eleverne kan få udleveret et jobsøgningshæfte, hvor de kan finde gode råd <strong>om</strong> selve<br />
ansøgningen og CV men også <strong>om</strong> jobsamtalen. Dette kan følges op af ”jobcafeer”, hvor<br />
de individuelt kan få hjælp til den skriftlige ansøgning eller til at forberede den personlige<br />
samtale i virks<strong>om</strong>heden.<br />
På www.praktikpladsen.dk kan elever fremsøge godkendte læresteder inden for den<br />
ønskede uddannelse.<br />
Nogle skoler holder brancheorientering eller ”kontakt-børs”, hvor virks<strong>om</strong>heder og elever<br />
kan k<strong>om</strong>me i kontakt med hinanden på en positiv måde.<br />
Man kan overveje at lade en gruppe dygtige elever sende uopfordrede ansøgninger til en<br />
række virks<strong>om</strong>heder og herefter selv kontakte virks<strong>om</strong>heden for at følge op.<br />
Motiverede elever i erhvervspraktik af 1 til 2 ugers varighed kan også skabe<br />
praktikpladser, hvis eleven <strong>arbejde</strong>r seriøst, engageret og gør et godt indtryk i<br />
virks<strong>om</strong>heden.<br />
20
Matchning<br />
Den <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r kan tit have en eller flere konkrete elever i tankerne, når<br />
virks<strong>om</strong>heden kontaktes.<br />
Et indgående kendskab til elevernes faglige og personlige kvalifikationer fremmer<br />
muligheden for at kunne lave den vellykkede matchning af virks<strong>om</strong>hed og elev.<br />
Eksempel 1:<br />
<strong>En</strong> merkantil skolepraktikelev på kontorspecialet administration: Eleven er oprindelig<br />
k<strong>om</strong>met til Danmark fra Kina og taler, skriver og læser flydende mandarin. <strong>En</strong><br />
produktionsvirks<strong>om</strong>hed med en stor eksport til Kina kontaktes og gøres interesseret i<br />
eleven på baggrund af hendes særlige sproglige færdigheder. Eleven starter i VFU og<br />
overgår efter 3 måneder til restlære.<br />
Eksempel 2:<br />
<strong>En</strong> merkantil skolepraktikelev på handelsspecialet salg: Eleven har vietnamesisk<br />
baggrund og har en delvis gennemført uddannelse inden for<br />
beklædningshåndværker<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>. <strong>En</strong> virks<strong>om</strong>hed, der producerer artikler inden for<br />
erhvervsbeklædning, og s<strong>om</strong> får syet store dele af produktionen i Vietnam, kontaktes.<br />
Også her bliver der tale <strong>om</strong> et VFU-forløb, der efter 3 måneder bliver til restlære.<br />
Læs mere <strong>om</strong> formidling af praktikpladser i afsnit 3.6.<br />
Mismatch-problematikken<br />
De fleste erhvervsskoler har både populære og mindre populære uddannelser, set med<br />
elevernes øjne.<br />
Der kan være brancher og uddannelser, s<strong>om</strong> decideret har svært ved at tiltrække elever.<br />
Andre brancher og uddannelser har <strong>om</strong>vendt så stor søgning af elever, at<br />
virks<strong>om</strong>hederne kan vælge og vrage.<br />
S<strong>om</strong> <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r er <strong>det</strong> vigtigt at forholde sig til denne problematik, så man<br />
får bearbej<strong>det</strong> elevernes faglige mobilitet ved at vejlede dem realistisk i forhold til<br />
jobmuligheder og herigennem får gjort dem interesseret i et fag, s<strong>om</strong> måske ikke er et<br />
modefag, men s<strong>om</strong> til gengæld har fornuftige beskæftigelsesmuligheder.<br />
Man skal derfor have gjort eleverne parate til uddannelses<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>, inden man i blinde<br />
opsøger branchens virks<strong>om</strong>heder og får skaffet nye praktikmuligheder, s<strong>om</strong> eleverne i<br />
værste fald ikke er interesserede i.<br />
21
2.5: Hvornår?<br />
Kunsten at være <strong>det</strong> rigtige sted på <strong>det</strong> rigtige tidspunkt kan desværre ikke planlægges!<br />
<strong>En</strong> vedholdende indsats, hvor man kan holde til at få ”nej” mange gange, k<strong>om</strong>bineret<br />
med lidt held en gang imellem og deraf følgende positivt resultat må drive værket.<br />
Hvis en virks<strong>om</strong>hedskontakt giver et klart og utvetydigt ”nej”, der peger langt ud i<br />
fremtiden, er <strong>det</strong> nok ikke umagen værd at ofre for megen energi på genkontakt. Men i<br />
alle andre tilfælde bør man genkontakte virks<strong>om</strong>heden efter et passende tidsrum og indtil<br />
flere gange, da virks<strong>om</strong>heder kan have en beslutning <strong>om</strong> en evt. elevansættelse på<br />
bedding i endda meget lang tid.<br />
Der er utallige eksempler på, at virks<strong>om</strong>heder har sagt ”nej”, når de er blevet opsøgt,<br />
men så alligevel pludselig vender tilbage på eget initiativ, fordi de nu ønsker at ansætte<br />
en elev.<br />
Genkontakten er med til at fremme netværk og en form for partnerskab mellem<br />
virks<strong>om</strong>heden og opsøgeren. Og i bedste fald bliver opsøgeren virks<strong>om</strong>hedens faste<br />
kontaktperson til erhvervsskolen, sådan at man s<strong>om</strong> opsøger forventes at kunne hjælpe<br />
virks<strong>om</strong>heden med en hvilken s<strong>om</strong> helst opgave – uanset indhold.<br />
2.6: K<strong>om</strong>munikation og vedholdenhed<br />
Her følger et par gode råd fra erfarne praktikkonsulenter, så du ikke taber mo<strong>det</strong>, hvis du<br />
ikke opnår de resultater, s<strong>om</strong> du eller andre har stillet.<br />
Et <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> lykkes sjældent første gang med en ny praktikplads og ansættelse<br />
af en elev. Der skal ofte mange kontakter til over en længere periode, så <strong>det</strong> betaler sig<br />
at være vedholdende og ikke give op, selv<strong>om</strong> tingene ikke lykkes første gang.<br />
Når du for eksempel har udvalgt 100 virks<strong>om</strong>heder, s<strong>om</strong> du vil opsøge og har udvalgt din<br />
metode, kan du måske forvente positiv respons fra ca. 10 virks<strong>om</strong>heder. Nogen skal du<br />
ringe tilbage til <strong>om</strong> 3 måneder, andre udlærer en elev <strong>om</strong> 6 måneder, og andre har andre<br />
gode forklaringer på, hvorfor <strong>det</strong> ikke skal være lige nu, at de ansætter en (ekstra) elev.<br />
Det er vigtigt, at du ikke giver op men noterer (for eksempel i Praktik+), hvornår du igen<br />
skal kontakte virks<strong>om</strong>heden. Sørg for, at de noterer dit navn og telefonnummer, så<br />
virks<strong>om</strong>heden også har muligheden for at vende tilbage til dig. Det kan betale sig at<br />
være tålmodig men også vedholdende.<br />
Du vil også møde mange udsagn fra virks<strong>om</strong>hederne, og <strong>det</strong> er en god ide at have<br />
forskellige svarmuligheder parat, så du får en dialog i gang og ikke bare får en lukket dør<br />
eller en telefon, der lægges på. Du skal have 100 positive argumenter for at ansætte en<br />
elev, og saml gerne på succeshistorier. Find dine egne salgsargumenter, så de passer til<br />
dig, din k<strong>om</strong>munikation, dit kropssprog, din branche og dit lokal<strong>om</strong>råde - skriv dem<br />
eventuelt ned.<br />
22
”Vi har bare så susende travlt, så vi har slet ikke tid til besværet med også at have en<br />
elev”<br />
Svaret kunne være: ”Så er <strong>det</strong> jo netop nu, at virks<strong>om</strong>heden har behov for flere<br />
ressourcer. Lad os tale <strong>om</strong>, hvordan jeg kan hjælpe”<br />
Her kunne praktikkonsulenten afklare <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden kan bruge en skolepraktikelev,<br />
s<strong>om</strong> har opnået visse faglige k<strong>om</strong>petencer og kan gå ind i virks<strong>om</strong>heden s<strong>om</strong> en hjælp til<br />
at løse konkrete opgaver i en afgrænset periode. Måske kunne virks<strong>om</strong>heden være<br />
interesseret i en kort aftale, hvis praktikkonsulenten kan matche med den rigtige elev<br />
Et an<strong>det</strong> svar er ofte: ”Jamen, jeg har hørt at <strong>det</strong> er så bøvlet med alt <strong>det</strong> papir<strong>arbejde</strong>”<br />
Et nemt svar på <strong>det</strong> er jo at tilbyde hjælp i virks<strong>om</strong>heden med at udfylde de nødvendige<br />
papirer, og at <strong>det</strong> administrative ikke skal være barrieren, der forhindrer ansættelse af en<br />
elev.<br />
Et tredje argument er: ”Jamen, <strong>det</strong> er alt for dyrt. Det har virks<strong>om</strong>heden slet ikke råd til”<br />
Mange virks<strong>om</strong>heder kender ikke elevlønningerne og ved for eksempel ikke, at de får<br />
refusion under elevens skoleophold fra AER. Her kan faktaoplysninger bane vejen for<br />
dialog og måske interesse for en elev.<br />
Ved at k<strong>om</strong>munikere positivt og ved at optræde ærligt og vedholdende, får du<br />
efterhånden opbygget nogle professionelle ”venskaber”, alliancer eller netværk. Du kan<br />
overraske virks<strong>om</strong>heden positivt ved at vedligeholde kontakten, ved at servicere mere<br />
end virks<strong>om</strong>heden forventer, gå et ekstra skridt og ved at ”nurse”. På den måde<br />
opbygger du tillid og troværdighed til din person og til din funktion, du skaber<br />
ligeværdighed og respekt og så begynder succeshistorierne for alvor at k<strong>om</strong>me.<br />
Hvis du er på et virks<strong>om</strong>hedsbesøg og ikke får afsat en elev lige på ste<strong>det</strong>, kan du<br />
forsøge at ”lægge en krog ud”. <strong>En</strong> gylden regel ved et salgsmøde er, at du har initiativet<br />
og skal prøve at afslutte mø<strong>det</strong> med en beslutning eller en aftale. ”Jeg kan godt forstå, at<br />
du har behov for at tale med andre i virks<strong>om</strong>heden <strong>om</strong> <strong>det</strong>te. Kan vi aftale, at jeg ringer til<br />
dig i næste uge? Passer <strong>det</strong> onsdag?”<br />
Eller: ”Det vil sige, at vi mødes igen…” Eller: ”Hvornår passer <strong>det</strong> dig, at eleverne sender<br />
deres skriftlige ansøgning?” ”Skal vi aftale, at…”<br />
På denne måde har du initiativet og hjælper virks<strong>om</strong>heden med at træffe beslutningen.<br />
<strong>En</strong> anden gylden regel er, at du ved et virks<strong>om</strong>hedsmøde skubber dit eget budskab i<br />
baggrunden og starter med at spørge nysgerrigt og positivt til virks<strong>om</strong>heden: ”Hvordan er<br />
virks<strong>om</strong>heden startet? Hvem er jeres kunder? Hvad er I gode til?” Og senere: ”Hvornår<br />
er <strong>det</strong> bedst at have en elev? Hvad var den bedste elev, I har haft, god til? Hvad ville der<br />
ske, hvis I ikke fik udlært nye elever/svende? Hvis du skulle give mig et godt råd <strong>om</strong><br />
praktikpladser, hvad skulle <strong>det</strong> så være?”<br />
De fleste virks<strong>om</strong>hedsrepræsentanter vil gerne fortælle og er stolte af deres virks<strong>om</strong>hed.<br />
Du vil desuden kunne fange nogle salgsargumenter undervejs, s<strong>om</strong> du kan bruge når du<br />
k<strong>om</strong>mer med dit budskab senere ved mø<strong>det</strong>. Det sker når du skifter fra samtale til salg.<br />
23
”Det var rigtig spændende at høre <strong>om</strong> din/jeres virks<strong>om</strong>hed, og jeg vil jo gerne have et<br />
sam<strong>arbejde</strong> i gang med dig/jer <strong>om</strong>, at I får en god arbejdskraft i en ny elev, og at vi får…”<br />
Vær opmærks<strong>om</strong> på, at salg ikke kun er teknik – <strong>det</strong> er også social intelligens eller<br />
fingerspidsfornemmelse. Du sælger også drømme, social ansvarlighed, fornyelse og<br />
udfordringer.<br />
2.7: Opsøgerens sam<strong>arbejde</strong> med skolens praktikadministration<br />
Det <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> medfører, når <strong>det</strong> lykkes, en række administrative<br />
arbejdsopgaver i forbindelse med registrering af nye læresteder, godkendelser og<br />
uddannelsesaftaler. Disse opgaver varetages af erhvervsskolens praktikadministration (i<br />
daglig tale kal<strong>det</strong> LOP-kontoret).<br />
LOP er en forkortelse for Lære- Og Praktikkontor, og er i <strong>det</strong> daglige <strong>arbejde</strong> den<br />
praktikplads<strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>rs vigtigste samarbejdspartner på skolen.<br />
Vi afslutter derfor <strong>det</strong>te kapitel med en introducering af opgaverne på LOP-kontoret og<br />
samarbejdsrelationerne til den <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r.<br />
Organiseringen af LOP-funktionen kan være forskellig afhængig af skolestørrelse:<br />
Store skoler:<br />
Ofte en selvstændig funktion, med en selvstændig ansvarlig leder, der har ansatte under<br />
sig (assistenter og andre praktikmed<strong>arbejde</strong>re).<br />
Mellemstore skoler:<br />
Et praktikkontor, hvor den ansvarlige typisk er afdelingsleder, der ved siden af LOP har<br />
andre ansvars<strong>om</strong>råder. Der er tilknyttet en eller flere praktikmed<strong>arbejde</strong>re.<br />
Små skoler:<br />
<strong>En</strong> praktikfunktion, hvor der typisk er reference til to ansvarlige ledere, der tillige har<br />
andre ansvars<strong>om</strong>råder. <strong>En</strong> administrationschef, der har ansvaret for <strong>det</strong> administrative<br />
<strong>arbejde</strong>, og en pædagogisk leder, der har ansvaret for praktikpladsformidlingsopgaverne.<br />
Nogle skoler har den almindelige elevadministration (EASY-A) integreret med LOPfunktionen<br />
hvor uddannelsesaftaler registreres i EASY-P. Ved at samme med<strong>arbejde</strong>r<br />
laver al administration for eleven, kan der ske en hurtigere koordinering af oplysningerne.<br />
De <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re kan være en integreret del af LOP-funktionen eller<br />
udelukkende være tilknyttet i forbindelse med funktionen s<strong>om</strong> opsøgere i de daglige<br />
samarbejdsrelationer.<br />
De traditionelle opgaver for et LOP-kontor<br />
24
1. Registrering: Selve indtastningen i EASY-P, dvs. opdatering af<br />
virks<strong>om</strong>hedsoplysninger, registrering og opdatering af læresteder, godkendelser<br />
og uddannelsesaftaler, samt elevoplysninger. Brug af EASY-P i forbindelse med<br />
www.praktikpladsen.dk, dataoverførsler mv. hører ligeledes herunder.<br />
2. Sagsbehandling: Dette indebærer sagsbehandling forud for registrering af faglige<br />
udvalgs godkendelser af læresteder samt uddannelsesaftaler, der kan være<br />
mangelfuldt udfyldt, når de afleveres til praktikkontoret. Dette gælder både hvis<br />
eleven og virks<strong>om</strong>heden selv har stået for udfyldelsen af uddannelsesaftalen, eller<br />
den <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r formidler uddannelsesaftalen.<br />
3. Opgaver i forbindelse med præmietræk på uddannelsesaftaler.<br />
4. Praktikpladsformidling: Hvis eleverne ikke selv finder en praktikplads kan<br />
skolens LOP-kontor hjælpe. Det kan også være LOP-kontoret, der foretager<br />
vedligeholdelse af de eksisterende pladser i virks<strong>om</strong>hederne.<br />
5. Opsøgende <strong>arbejde</strong> med at finde nye virks<strong>om</strong>heder og elever til evt. ubesatte<br />
pladser.<br />
6. Skriftlig og mundtlig information til alle interessenter <strong>om</strong>kring lære- og<br />
praktikpladser.<br />
7. Hjælp i forbindelse med godkendelse af praktikpladser.<br />
Af opgavelisten fremgår, at der er mange sammenfaldende opgaver for en <strong>opsøgende</strong><br />
med<strong>arbejde</strong>r i forbindelse med praktikpladser og skolens LOP-kontor. På mindre skoler<br />
kan de to funktioner være direkte sammenfaldende.<br />
For en opsøger vil <strong>det</strong> være vigtigt at få lavet en klar arbejdsdeling angående punkterne<br />
4 til 7.<br />
25
Opsøgerens daglige sam<strong>arbejde</strong> med LOP-kontoret<br />
1. Opfølgning på <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, herunder registrering af nygodkendelser<br />
og registrering af alle former for uddannelsesaftaler. Det er vigtigt for opsøgeren,<br />
at få afklaret papirgange og procedurer i forbindelse med indgåelse af<br />
uddannelsesaftaler, orientering af virks<strong>om</strong>heder mv. Der kan være særlige forhold<br />
<strong>om</strong>kring udfyldelse af uddannelsesaftaler, f.eks. i forbindelse med korte<br />
uddannelsesaftaler og flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler, s<strong>om</strong> opsøgeren må informere<br />
LOP-kontoret <strong>om</strong>.<br />
2. Information til opsøgeren <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heder, godkendelser og elevers<br />
skoleophold mv. <strong>En</strong> del af disse informationer vil opsøgere med adgang til<br />
Praktik+ dog selv kunne se.<br />
3. Ud<strong>arbejde</strong>lse af statistikker over indgåede aftaler, praktikpladssøgende elever<br />
mv. Disse kan opdeles på fag tilrettet den enkelte opsøger.<br />
4. Gensidig information <strong>om</strong> nye tiltag fra ministerium, lokale uddannelsesudvalg og<br />
faglige udvalg.<br />
Det må anbefales at der jævnligt holdes erfa møder for LOP-med<strong>arbejde</strong>re og skolens<br />
opsøgere på praktikplads<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>.<br />
Læs i øvrigt: ”Arbejdsopgaver i praktikadministrationen”. Udgivet af UNI-C, maj 2003.<br />
Hæftet kan findes på adressen: http://www.admsys.uni-c.dk/easyp/dokumenter/Vejledninger/Administration/opgaver-i-praktikadministrationen.pdf<br />
For øvrige vejledninger henvises til EASY-webben på følgende adresse:<br />
http://www.admsys.uni-c.dk/easy-p/dokumenter/Vejledninger/<br />
26
3: Virks<strong>om</strong>hedsservice<br />
Når <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> har resulteret i en positiv kontakt til en virks<strong>om</strong>hed, der for<br />
første gang ytrer interesse for at få en elev, vil følgende arbejds<strong>om</strong>råder typisk indgå i<br />
den service, s<strong>om</strong> praktikkonsulenten efterfølgende skal kunne levere over for<br />
virks<strong>om</strong>heden.<br />
1. Information <strong>om</strong> uddannelserne<br />
- Grundforløb<br />
- Hovedforløb<br />
herunder skoleophold, fagprøve/svendeprøve, praktikmål<br />
2. Godkendelse af virks<strong>om</strong>heden s<strong>om</strong> uddannelsessted<br />
3. Uddannelsesaftalen<br />
4. Uddannelsesplanlægning<br />
5. Løn og tilskudsmuligheder<br />
6. Formidling af praktikpladser<br />
7. Evt. jobannonce/profil på www.praktikpladsen.dk<br />
8. Hjælp til brug af elevplan på www.elevplan.dk<br />
Arbejdsopgaverne gælder naturligvis ikke kun for nye virks<strong>om</strong>heder, der netop er blevet<br />
etableret kontakt til. ”Gamle” virks<strong>om</strong>heder, der er vant til at ansætte elever, vil også<br />
jævnligt have brug for erhvervsskolens service inden for de ovennævnte <strong>om</strong>råder.<br />
Service til de ”gamle” virks<strong>om</strong>heder er selvfølgelig lige så vigtig, i<strong>det</strong> den er medvirkende<br />
til at fastholde et solidt virks<strong>om</strong>hedsnetværk og cementere <strong>det</strong> gode og professionelle<br />
partnerskab mellem virks<strong>om</strong>hed og erhvervsskole.<br />
I mange af de ovennævnte arbejds<strong>om</strong>råder indgår eleven s<strong>om</strong> medspiller, og<br />
praktikkonsulenten servicerer derfor ikke kun virks<strong>om</strong>heden men samtidig også eleven.<br />
I <strong>det</strong>te kapitel vil vi dog primært have fokus på den service, s<strong>om</strong> opsøgeren eller<br />
konsulenten typisk yder over for virks<strong>om</strong>hederne. Den service, der primært ydes til<br />
eleverne behandles i næste kapitel.<br />
Dette kapitels sidste afsnit: 3.6: Formidling af praktikpladser, kan derfor ses s<strong>om</strong> en<br />
naturlig overgang til Kapitel 4: Elevservice, i<strong>det</strong> servicen at formidle praktikpladser ikke<br />
giver mening uden at indtænke både virks<strong>om</strong>heder og elever.<br />
27
3.1: Information <strong>om</strong> uddannelserne<br />
Opsøgeren eller konsulenten må dels kende erhvervsuddannelses<strong>om</strong>rå<strong>det</strong> generelt og<br />
specielt kende sit eget uddannelses<strong>om</strong>råde i <strong>det</strong>aljer.<br />
Det ligger uden for denne <strong>håndbog</strong>s rammer at beskrive de enkelte uddannelser og<br />
specialer. Der henvises til www.uvm.dk/erhverv/lov samt www.ug.dk hvor<br />
bekendtgørelser, vejledninger og beskrivelser for de enkelte uddannelser kan<br />
downloades.<br />
For alle uddannelser gælder der dog en række fælles emner af mere strukturel art, og<br />
disse bør man være grundig orienteret <strong>om</strong> inden for hver enkelt af de konkrete<br />
uddannelser og specialer, man varetager:<br />
Grundforløb<br />
Varighed<br />
Indhold - grundfag, valgfag, <strong>om</strong>rådefag, uddannelsesrettede <strong>om</strong>rådefag (UROfag)<br />
og evt. adgangsbegrænsning hertil<br />
Fagniveauer og bedømmelse (ex. gærdehøjder på de merkantile uddannelser)<br />
Valgfri undervisning i grundforløbet<br />
(Jævnfør BEK 879, § 18, stk. 3.)<br />
Supplerende grundforløbsundervisning<br />
(Jævnfør BEK 879, § 19, stk. 4 og § 63)<br />
Hovedforløb<br />
Specialefag<br />
- hvor og hvornår foregår skoleperioderne?<br />
- hvor mange uger ad gangen?<br />
- skolehjem? - og hvem betaler udgifterne hertil?<br />
Fagprøve/svendeprøve<br />
- hvad, hvordan og hvornår?<br />
Praktikmål: oplæringskrav og oplæringsniveauer i den praktiske del af<br />
uddannelsen<br />
Udbydes uddannelsens hovedforløb med skolepraktik?<br />
EUD+ og trindelte uddannelser<br />
Med lovbekendtgørelse nr. 183 af 22. marts 2004 blev EUD+ lovfæstet s<strong>om</strong> et særligt<br />
afslutningsforløb i trindelte erhvervsuddannelser.<br />
28
EUD+ gennemføres uden uddannelsesaftale og med VEU-godtgørelse<br />
(voksenerhvervsuddannelses-godtgørelse) til eleven. VEU-godtgørelsen svarer til den<br />
maksimale dagpengesats.<br />
Adgang til EUD+ er betinget af, at eleven<br />
1. ikke er fyldt 25 år ved skolens modtagelse af ansøgningen<br />
2. har gennemført <strong>det</strong> foregående trin i den uddannelse, hvori eleven ønsker at<br />
gennemføre EUD+, og<br />
3. har været i lønnet beskæftigelse i mindst 6 måneder efter afslutningen af trin 1<br />
med arbejdsopgaver, der falder inden for uddannelses<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>.<br />
(Jævnfør i øvrigt lovbekendtgørelse nr. 183 af 22. marts 2004, Kapitel 7 b, § 66 l -<br />
§ 66 o.)<br />
S<strong>om</strong> eksempel på trindelte erhvervsuddannelser kan nævnes:<br />
Inden for uddannelse 1715, Gastron<strong>om</strong>, er speciale 3, Cater, en selvstændig<br />
”afstigningsmulighed” og samtidig første trin i uddannelsen til speciale 1, Kok.<br />
I efteråret 2004 blev der etableret en række trin (s<strong>om</strong> nye afstigningsmuligheder) i<br />
eksisterende erhvervsuddannelser. Disse kunne fra 1. januar 2005 udbydes af samtlige<br />
institutioner, der er godkendt til <strong>det</strong> hovedforløb, s<strong>om</strong> indeholder <strong>det</strong> trindelte forløb.<br />
Om nye trindelte uddannelser:<br />
http://us.uvm.dk/erhverv/fase_II/trin/index.htm?menuid=200505<br />
Korte uddannelser<br />
Fra 1. januar 2005 blev der yderligere udbudt 23 nye korte erhvervsuddannelser af 1½ -<br />
2 års varighed og 5 nye erhvervsuddannelser af længere varighed.<br />
Om nye korte uddannelser:<br />
http://us.uvm.dk/erhverv/fase_II/korte_udd/index.htm?menuid=200505<br />
29
3.2: Godkendelser<br />
De faglige udvalg<br />
Af bekendtgørelse af lov <strong>om</strong> erhvervsuddannelser nr. 183 af 22. marts 2004 fremgår <strong>det</strong> i<br />
§ 38, at <strong>det</strong> er de faglige udvalg, der for de enkelte godkendte uddannelser bestemmer<br />
indhol<strong>det</strong> i regler <strong>om</strong> bl.a. uddannelsernes varighed og struktur, uddannelsens mål,<br />
niveaukrav, praktikuddannelse, m.m. inden for de rammer, s<strong>om</strong> de generelle regler<br />
udstikker for erhvervsuddannelserne.<br />
Af § 38, stk. 5 fremgår <strong>det</strong> endvidere, at godkendelse af praktikvirks<strong>om</strong>hederne er de<br />
faglige udvalgs ansvar:<br />
”De faglige udvalg træffer afgørelse med hensyn til:<br />
1) Valg af grundfag…<br />
2) Godkendelse af praktikvirks<strong>om</strong>heder, jf. § 31, stk.1, og § 46.”<br />
De faglige udvalgs samlede opgaver fremgår af bekendtgørelse af lov <strong>om</strong><br />
erhvervsuddannelser nr. 183 af 22. marts 2004, §§ 37 og 38.<br />
I øvrigt henvises til bekendtgørelse <strong>om</strong> de faglige udvalgs behandling af sager <strong>om</strong><br />
godkendelse af virks<strong>om</strong>heder s<strong>om</strong> praktiksteder for elever i erhvervsuddannelser nr. 26<br />
af 15. januar 1991 og ændringsbekendtgørelse nr. 1256 af 29. december 2003.<br />
I <strong>det</strong>te afsnit vil vi udelukkende beskæftige os med de faglige udvalgs opgaver i<br />
forbindelse med godkendelse af virks<strong>om</strong>heder s<strong>om</strong> uddannelsessted.<br />
<strong>En</strong> virks<strong>om</strong>hed, der ønsker at ansætte en elev, skal forinden være godkendt s<strong>om</strong><br />
uddannelsessted. De faglige udvalg træffer afgørelse <strong>om</strong> en virks<strong>om</strong>hed kan godkendes<br />
s<strong>om</strong> praktiksted inden for udvalgets <strong>om</strong>råde. Afgørelsen træffes ud fra en konkret<br />
vurdering og ud fra et samlet skøn af<br />
1. <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden vil kunne gennemføre praktikuddannelsen i overensstemmelse<br />
med de praktikregler, der er fastsat i uddannelsesbekendtgørelsen<br />
2. <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden kan give eleven tilfredsstillende oplæringsforhold<br />
<strong>En</strong> virks<strong>om</strong>hed skal ansøge <strong>om</strong> godkendelse, og afgørelsen skal træffes inden 2 uger<br />
regnet fra ansøgningstidspunktet, eller hvis der er anvendt oplysningsskema, fra<br />
modtagelsen af skemaet i besvaret tilstand.<br />
De faglige udvalg træffer afgørelse <strong>om</strong>, at en virks<strong>om</strong>hed inden for en uddannelse kan<br />
1. godkendes fuldt ud til at uddanne en eller flere elever ad gangen<br />
2. godkendes delvist og derfor må uddanne en elev i k<strong>om</strong>bination med en anden<br />
virks<strong>om</strong>hed<br />
3. godkendes til en bestemt periode<br />
4. godkendes for et eller flere nærmere angivne uddannelsesforhold<br />
30
5. godkendes på betingelse af, at virks<strong>om</strong>heden foretager nærmere angivne<br />
foranstaltninger<br />
Afgørelserne kan indbringes for Ankenævnet vedrørende praktikvirks<strong>om</strong>heder.<br />
Delvis godkendelse betyder, at en virks<strong>om</strong>hed kun kan uddanne en elev delvist, da<br />
virks<strong>om</strong>heden kan have for snævre og specialiserede arbejdsopgaver eller have lukket i<br />
vinterhalvåret. Virks<strong>om</strong>heden kan for eksempel indgå i et sam<strong>arbejde</strong> med en anden<br />
godkendt virks<strong>om</strong>hed <strong>om</strong> at uddanne en elev (k<strong>om</strong>binationsaftale eller flexk<strong>om</strong>binationsaftale,<br />
se senere).<br />
Hvis en virks<strong>om</strong>hed får afslag på sin ansøgning <strong>om</strong> godkendelse, skal der med afslaget<br />
følge en begrundelse samt en vejledning <strong>om</strong>, hvad virks<strong>om</strong>heden skal gøre eller<br />
iværksætte for at blive godkendt.<br />
De faglige udvalg kan indhente supplerende oplysninger, og udvalget kan besigtige<br />
virks<strong>om</strong>heden.<br />
LOP-kontoret registrerer godkendelsen i EASY-P, og alle godkendte praktikvirks<strong>om</strong>heder<br />
kan findes på www.praktikpladsen.dk og i Praktik+ på http://pplus.emu.dk<br />
Skolens godkendelse af konkrete aftaleforhold<br />
Se bekendtgørelse <strong>om</strong> erhvervsskolers godkendelse af praktikvirks<strong>om</strong>heder, nr. 50 af<br />
21. januar 1997 (enkeltgodkendelsesbekendtgørelsen).<br />
Bekendtgørelsen giver skolen beføjelse til at godkende en virks<strong>om</strong>hed s<strong>om</strong> praktiksted<br />
for den enkelte elev i en eller flere praktikperioder i uddannelsen.<br />
Skolen tager udgangspunkt i den enkelte elevs individuelle uddannelse og elevens<br />
særlige forudsætninger.<br />
Skolens ret til enkeltgodkendelser er tænkt s<strong>om</strong> et supplement til de faglige udvalgs<br />
godkendelsesvirks<strong>om</strong>hed, og hensigten er især at fremskaffe en praktikplads i en<br />
virks<strong>om</strong>hed, der ikke har været godkendt – måske fordi <strong>det</strong> aktuelle speciale ligger uden<br />
for virks<strong>om</strong>hedens kerne<strong>om</strong>råde.<br />
Godkendelse af virks<strong>om</strong>heder på <strong>det</strong> tekniske <strong>om</strong>råde<br />
På de tekniske skoler står de faglige udvalg s<strong>om</strong> nævnt for godkendelsen.<br />
Der findes forskellige procedurer i forbindelse med godkendelse af virks<strong>om</strong>heder s<strong>om</strong><br />
læresteder, men fælles for alle er et oplysningsskema, der kan rekvireres hos <strong>det</strong><br />
respektive udvalg.<br />
<strong>En</strong> del udvalg har oplysningsskemaerne lagt ud på nettet, så praktikpladsopsøgeren kan<br />
have <strong>det</strong> med til virks<strong>om</strong>hederne, hjælpe med udfyldelse og sørge for indsendelse til <strong>det</strong><br />
faglige udvalg.<br />
31
Nogle faglige udvalg vil dog selv stå for denne proces, og sender direkte et skema til<br />
virks<strong>om</strong>hederne ved konkret henvendelse <strong>om</strong> godkendelse.<br />
I kapitel 7 findes liste over faglige udvalg, hvor også udvalgenes internetadresser så vidt<br />
muligt er anført.<br />
Godkendelse af virks<strong>om</strong>heder på <strong>det</strong> merkantile <strong>om</strong>råde<br />
På handelsskolerne er de lokale uddannelsesudvalg (LUU) helt centrale ved<br />
virks<strong>om</strong>hedsgodkendelse, i<strong>det</strong> de faglige udvalg har uddelegeret en stor del af<br />
godkendelsesk<strong>om</strong>petencen til LUU.<br />
I praksis er <strong>det</strong> handelsskolens med<strong>arbejde</strong>r(e), der vejleder og besøger virks<strong>om</strong>hederne<br />
ved ansøgning <strong>om</strong> godkendelse s<strong>om</strong> praktiksted. I glatte sager giver med<strong>arbejde</strong>ren<br />
godkendelsen til virks<strong>om</strong>heden og LUU orienteres <strong>om</strong> godkendelsen – ofte ved<br />
månedlige møder med LUU´s formandskab eller ved kvartalsvise møder med hele<br />
udvalget. Tvivlstilfælde drøftes med formandskabet. LUU afgiver desuden en begrun<strong>det</strong><br />
indstilling til de faglige udvalg, hvis virks<strong>om</strong>heden ikke kan gives fuld godkendelse, men<br />
skal sagsbehandles af <strong>det</strong> pågældende faglige udvalg.<br />
Det er typisk praktikkonsulenten/opsøgeren på den pågældende handelsskole, der<br />
forestår opgaven med at godkende virks<strong>om</strong>heden. Derfor beskrives<br />
godkendelsesproceduren på <strong>det</strong> merkantile <strong>om</strong>råde på et mere <strong>det</strong>aljeret niveau her:<br />
For at kunne uddanne en elev, skal virks<strong>om</strong>heden godkendes s<strong>om</strong> uddannelsessted.<br />
Godkendelsen tager udgangspunkt i et uddannelsesrettet oplysningsskema, der<br />
indeholder målene i praktikuddannelsen.<br />
Samtlige uddannelsesrettede oplysningsskemaer til godkendelser af virks<strong>om</strong>heder samt<br />
en sagsbehandler<strong>håndbog</strong> til godkendelse af virks<strong>om</strong>heder s<strong>om</strong> praktiksted findes på<br />
Uddannelsesnævnets hjemmeside, www.uddannelsesnaevnet.dk, hvorfra de kan<br />
downloades og udskrives.<br />
Oplysningsskemaerne er meget forskellige – afhængig af uddannelse, men opbygningen<br />
er ens.<br />
Skemaerne består af:<br />
<strong>En</strong> forside til oplysninger <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden og oplæringsforholdene i<br />
virks<strong>om</strong>heden<br />
Et afkrydsningsskema for oplærings<strong>om</strong>råderne, dvs. virks<strong>om</strong>hedens<br />
uddannelsesmæssige formåen.<br />
Her skal virks<strong>om</strong>heden vælge mellem oplæringsniveauerne ”kende”, ”kunne” og<br />
”beherske”. Ved visse oplærings<strong>om</strong>råder er niveauerne bundne på forhånd.<br />
<strong>En</strong> kort vejledning til skemaet<br />
32
Formålet med at benytte et oplysningsskema er at indhente oplysninger, der sikrer<br />
grundlaget for en vurdering af, <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden vil kunne gennemføre<br />
praktikuddannelsen i overensstemmelse med de praktikregler, der er fastsat i<br />
bekendtgørelserne <strong>om</strong> uddannelserne, og <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden kan give eleven<br />
tilfredsstillende oplæringsforhold.<br />
Nogle af de væsentligste punkter i oplysningsskemaerne er:<br />
Uddannelsesste<strong>det</strong>s firmanavn og adresse. Hvis en virks<strong>om</strong>hed har flere<br />
lokalafdelinger eller filialer, der ønskes godkendt, skal der udfyldes et skema for<br />
hver adresse. Alternativt skal der udfyldes <strong>det</strong> særskilte oplysningsskema<br />
vedrørende koncerngodkendelser.<br />
CVR-nummer bruges til registrering af ansøgningen, og er samtidig en sikker<br />
identifikation af virks<strong>om</strong>heden.<br />
Oplysningsskemaet skal være underskrevet af virks<strong>om</strong>heden for at være gyldigt.<br />
Generelle godkendelseskriterier:<br />
Der skal være faglært personale til stede på arbejdspladsen, eller tillært personale<br />
med mindst 3 – 5 års erfaring afhængig af uddannelses<strong>om</strong>råde.<br />
S<strong>om</strong> hovedregel må en elev kun være alene i en virks<strong>om</strong>hed 5 timer på en uge.<br />
Der skal være et naturligt forhold mellem fastansatte og elever, men reglerne er<br />
variable fra uddannelse til uddannelse.<br />
S<strong>om</strong> hovedregel bør der svares bekræftende på alle funktioner i<br />
oplysningsskemaet.<br />
Ansøgningen <strong>om</strong> godkendelsen (oplysningsskemaet) sendes for de merkantile<br />
uddannelser til den nærmeste handelsskole, s<strong>om</strong> behandler og svarer på<br />
ansøgningen inden for 2 uger fra modtagelsesdagen.<br />
Særlige godkendelseskriterier:<br />
Ansøgning <strong>om</strong> godkendelse af enkelte uddannelser indenfor <strong>det</strong> merkantile <strong>om</strong>råde skal<br />
sendes til <strong>det</strong> faglige udvalg, s<strong>om</strong> så tager stilling til, <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden kan godkendes.<br />
Oplysninger, <strong>om</strong> hvilke uddannelser <strong>det</strong> drejer sig <strong>om</strong>, kan findes på<br />
www.uddannelsesnaevnet.dk.<br />
33
Anmodning <strong>om</strong> godkendelse via www.praktikpladsen.dk:<br />
<strong>En</strong> virks<strong>om</strong>hed, der ønsker at blive godkendt til en bestemt uddannelse eller et bestemt<br />
speciale, kan logge ind på www.praktikpladsen.dk og ”bestille” en godkendelse. Herefter<br />
vil der via e-mail gå besked til <strong>det</strong> relevante faglige udvalg, hvis <strong>det</strong> er en teknisk<br />
uddannelse, eller via webmaster på Praktikpladsen.dk til den nærmeste handelsskole,<br />
hvis <strong>det</strong> er en merkantil uddannelse.<br />
Når man s<strong>om</strong> virks<strong>om</strong>hed har anmo<strong>det</strong> <strong>om</strong> en ny godkendelse via Praktikpladsen.dk,<br />
kan man med <strong>det</strong> samme oprette et stillingsopslag på Praktikpladsen.dk. Se i øvrigt<br />
afsnittet <strong>om</strong> Praktikpladsen.dk i afsnit 7.4<br />
34
3.3: Uddannelsesaftaler<br />
Praktikkonsulenten eller opsøgeren er ofte den person, s<strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden kontakter<br />
med henblik på at få vejledning dels i udfyldelse af uddannelsesaftalen mellem<br />
virks<strong>om</strong>hed og elev, dels i de situationer, hvor en aftale ønskes ophævet, forlænget eller<br />
afkortet. Konsulenten vil ofte hjælpe virks<strong>om</strong>heden med at få udfyldt en<br />
uddannelsesaftale eller andre blanketter – enten ved et besøg i virks<strong>om</strong>heden eller ved<br />
vejledning pr. telefon.<br />
På http://us.uvm.dk/erhverv/blanketter findes de relevante blanketter til indgåelse af<br />
uddannelsesaftaler, m.m. Det drejer sig <strong>om</strong> følgende:<br />
Uddannelsesaftale<br />
Tillæg til uddannelsesaftale<br />
Erklæring <strong>om</strong> delvis gennemført praktikuddannelse<br />
Ophævelse af uddannelsesaftale<br />
Der skal her i øvrigt henvises til bekendtgørelse af lov <strong>om</strong> erhvervsuddannelser nr. 183<br />
af 22. marts 2004, kapitel 7: Elevernes retlige forhold.<br />
Erhvervsuddannelserne er vekseluddannelse, hvor uddannelsen veksler mellem<br />
undervisning på en erhvervsskole og praktisk oplæring i en virks<strong>om</strong>hed.<br />
Uddannelse kan begynde enten i en virks<strong>om</strong>hed (praktikadgangsvej), på skole<br />
(skoleadgangsvej), eller s<strong>om</strong> ny mesterlære.<br />
Inden eleven starter i et praktikforhold, skal der indgås en uddannelsesaftale mellem<br />
eleven og virks<strong>om</strong>heden. Jævnfør lovbekendtgørelse nr. 183:<br />
”§ 48. Det er en betingelse for gennemførelse af en erhvervsuddannelse, at der<br />
mellem eleven og en eller flere virks<strong>om</strong>heder er indgået en uddannelsesaftale, jf.<br />
dog § 5, stk. 3, kapitel 7 a og § 66 l. Aftalen skal <strong>om</strong>fatte alle praktik- og<br />
skoleophold og eventuel svendeprøve i uddannelsen eller <strong>det</strong><br />
k<strong>om</strong>petencegivende trin i uddannelsen.”<br />
Skoleadgangsvej<br />
Her indgås aftalen mens eleven går på grundforløbet, og aftaleperioden begynder<br />
normalt efter afslutningen af grundforløbet. Hvis aftalen indgås før eleven har fuldført<br />
grundforløbet, vil uddannelsesaftalen blive registreret under betingelse af, at<br />
grundforløbet fuldføres, og at der kan udstedes grundforløbsbevis.<br />
35
Praktikadgangsvej<br />
Her starter eleven i virks<strong>om</strong>heden, og uddannelsesaftalen <strong>om</strong>fatter derfor også<br />
grundforløbet. Ofte deles grundforløbet op i moduler med virks<strong>om</strong>hedspraktik ind<br />
imellem.<br />
Ny mesterlære<br />
<strong>En</strong> ny mulighed fra august 2006. Her laves også en uddannelsesaftale <strong>om</strong>fattende hele<br />
uddannelseslængden. Det særlige ved ny mesterlære er, at eleven starter sin<br />
uddannelse med 1 års mesterlæreforløb i virks<strong>om</strong>heden.<br />
Her skal eleven opnå de k<strong>om</strong>petencer, der er nødvendige for at påbegynde<br />
hovedforløbet inden for den valgte uddannelse. Eleven skal ikke bestå et grundforløb,<br />
men nogle af grundforløbets mål kan evt. indgå i mesterlæreåret.<br />
Der lægges en individuel uddannelsesplan for eleven i et sam<strong>arbejde</strong> mellem skole og<br />
virks<strong>om</strong>hed. Her indgår bl.a. en praktisk opgave mod slutningen af mesterlæreåret, der<br />
indgår s<strong>om</strong> del af den k<strong>om</strong>petencevurdering, eleven får lavet efter <strong>det</strong> første år. Bliver<br />
mesterlæreåret ”godkendt”, kan eleven fortsætte i hovedforløbet, s<strong>om</strong> principielt forløber<br />
s<strong>om</strong> for en skole- eller praktikvejselev. Dog kan dele fra ”<strong>det</strong> normale grundforløb”<br />
lægges ind i elevens skoleophold på hovedforløbet.<br />
Der bruges samme uddannelsesaftaleblanket ved ny mesterlære.<br />
Se i øvrigt side 81 samt:<br />
http://us.uvm.dk/erhverv/mesterlaere/mesterlaere.htm?menuid=200505<br />
Gældende for alle 3 ”indgangsmuligheder”<br />
Uddannelsesaftalen er en ansættelsesaftale, hvor eleven forpligter sig til at modtage<br />
uddannelse (både praktisk oplæring og skoleundervisning) samt til at <strong>arbejde</strong> med de<br />
arbejdsopgaver, s<strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden sætter eleven til.<br />
Arbejdsgiveren forpligter sig til at uddanne eleven efter de gældende praktikregler i<br />
uddannelsesbekendtgørelsen og skal udbetale eleven overensk<strong>om</strong>stmæssig løn i både<br />
praktikperioderne og skoleperioderne. Arbejdsgiveren kan kun undtagelsesvist pålægge<br />
eleven at udføre <strong>arbejde</strong>, der ikke er uddannelsesrelevant, og kun hvis uddannelsens<br />
mål kan nås.<br />
Uddannelsesaftalen skal indgås mellem elev og virks<strong>om</strong>hed (eller virks<strong>om</strong>heder ved<br />
k<strong>om</strong>binationsaftaler) senest når uddannelsesforhol<strong>det</strong> begynder. Aftalen skal indgås på<br />
en særlig blanket, der er godkendt af Undervisningsministeriet, og aftalen skal være<br />
skriftlig.<br />
36
Der kan ikke foretages ændringer i eller tilføjelser til blankettens aftaleindhold uden <strong>det</strong><br />
faglige udvalgs godkendelse.<br />
Hvis eleven er under 18 år, skal forældremyndighedens indehaver medunderskrive<br />
uddannelsesaftalen.<br />
Uddannelsesaftalen skal sendes til nærmeste handelsskole eller for de tekniske skolers<br />
vedk<strong>om</strong>mende til den skole, s<strong>om</strong> elev og virks<strong>om</strong>hed har valgt til grundforløb og/eller<br />
hovedforløb.<br />
Erhvervsskolen sagsbehandler uddannelsesaftalen og undersøger, <strong>om</strong> den er indgået<br />
og udfyldt i overensstemmelse med reglerne. Herefter registrerer skolen aftalen i EASY-<br />
P og sender en registreret kopi til virks<strong>om</strong>heden, eleven og <strong>det</strong> pågældende faglige<br />
udvalg. Skolen opbevarer den originale uddannelsesaftale.<br />
Nogle faglige udvalg henter selv uddannelsesaftalerne i EASY-P, og skal ikke have kopi<br />
tilsendt.<br />
Når uddannelsesaftalen er registreret, sker der aut<strong>om</strong>atisk en tilmelding af eleven til <strong>det</strong><br />
pågældende hovedforløb (eller grundforløb, hvis <strong>det</strong> er en praktikvejsaftale.)<br />
Prøvetid<br />
De første 3 måneder af praktiktiden en gensidig prøvetid. I prøvetiden kan begge parter<br />
opsige aftalen uden at angive en grund og uden varsel. Skoleophold medregnes ikke i<br />
prøvetiden.<br />
Hvis en elev er fraværende fra virks<strong>om</strong>heden i mere end 1 måned af prøvetiden (for<br />
eksempel på grund af sygd<strong>om</strong>, graviditet, barsel, adoption, nedsat arbejdstid mv.)<br />
forlænges prøvetiden svarende til fraværsperioden.<br />
Hvis eleven er gravid, er hun beskyttet af lov <strong>om</strong> ligebehandling af mænd og kvinder, og<br />
arbejdsgiveren skal kunne begrunde ophævelsen af uddannelsesaftalen.<br />
Efter prøvetiden er aftalen uopsigelig. Aftalen kan kun ophæves, hvis begge parter er<br />
enige, eller hvis én af parterne misligholder aftalen (se nedenfor).<br />
Forlængelse af uddannelsestiden – tillæg til uddannelsesaftale<br />
Af § 58 i lovbekendtgørelse nr. 183 fremgår <strong>det</strong>, at eleven og virks<strong>om</strong>heden kan indgå<br />
en aftale <strong>om</strong> forlængelse af aftaleperioden, hvis eleven:<br />
1. på grund af sygd<strong>om</strong> er fraværende fra praktikvirks<strong>om</strong>heden i mere end 10 % af<br />
den fastsatte uddannelsestid<br />
2. er fraværende fra virks<strong>om</strong>heden på grund af supplerende skoleundervisning<br />
3. har orlov i forbindelse med graviditet, barsel eller adoption efter lovgivningen<br />
her<strong>om</strong><br />
37
4. har nedsat arbejdstid eller arbejdsfrihed på grund af særlige forhold<br />
<strong>En</strong> aftale <strong>om</strong> forlængelse skal være skriftlig og skal indgås på en særlig blanket: Tillæg til<br />
uddannelsesaftale. Tillægget sendes til registrering på erhvervsskolen, hvorefter elev,<br />
virks<strong>om</strong>hed og fagligt udvalg modtager en registreret kopi.<br />
Hvis uddannelsestiden forlænges med mere end fraværsperioden, er aftalen kun gyldig,<br />
hvis <strong>det</strong> faglige udvalg godkender aftalen.<br />
Er der ikke enighed mellem elev og virks<strong>om</strong>hed <strong>om</strong> forlængelse af uddannelsestiden,<br />
træffer <strong>det</strong> faglige udvalg en afgørelse.<br />
Ophør af uddannelsesaftale - ophævelse<br />
Hvis uddannelsesaftalen ophæves, skal <strong>det</strong>te meddeles erhvervsskolen på en særlig<br />
blanket: ophævelse af uddannelsesaftale. Skolen registrerer ophævelsen, og elev,<br />
virks<strong>om</strong>hed og fagligt udvalg modtager en registreret kopi.<br />
Det er virks<strong>om</strong>heden, der har meddelelsespligten – også når parterne er enige, så <strong>det</strong> er<br />
tilstrækkeligt, at virks<strong>om</strong>heden har underskrevet ophævelsen. Hvis aftalen ophæves med<br />
afkrydsning i feltet ”efter gensidig aftale” vil <strong>det</strong> være naturligt og <strong>det</strong> mest almindelige, at<br />
eleven medunderskriver.<br />
Hvis virks<strong>om</strong>heden eller eleven hæver aftalen ensidigt i strid med reglerne <strong>om</strong><br />
uopsigelighed, vil der kunne blive tale <strong>om</strong> erstatning til den anden part.<br />
Skolen har pligt til at tilbyde eleven vejledning i forbindelse med ophævelsen og skal<br />
være eleven behjælpelig med en ny uddannelsesaftale. Skolen har desuden pligt til at<br />
vejlede eleven <strong>om</strong> evt. mulighed for optagelse med skolepraktik, hvis eleven uforskyldt<br />
mister sin aftale (hvis uddannelsen udbydes på skolepraktik og eleven i øvrigt opfylder<br />
EMMA-kriterierne). Uforskyldt mistet uddannelsesaftale kan være ved en virks<strong>om</strong>heds<br />
konkurs eller ophør, eller hvis oplæringsfunktionerne er mangelfulde på grund af<br />
indskrænkninger, flytning af funktioner eller lignende.<br />
Se her lovbekendtgørelse nr. 183, kapitel 7a og BEK 879, kapitel 16 <strong>om</strong> skolepraktik.<br />
Bortfald af uddannelsesaftale<br />
Eleven skal deltage i skoleundervisningen efter skolens bestemmelser og i<br />
overensstemmelse med uddannelsesbekendtgørelsen.<br />
Hvis eleven uden lovlig grund udebliver fra undervisningen eller groft overtræder skolens<br />
ordensregler, kan skolen udelukke eleven fra fortsat undervisning (bortvise eleven), når<br />
mindre vidtgående foranstaltninger forgæves har været iværksat.<br />
Skolen skal orientere og rådføre sig med virks<strong>om</strong>heden, inden skolen træffer afgørelse<br />
<strong>om</strong> bortvisning. Udelukkes en elev fra skoleundervisningen, bortfalder<br />
uddannelsesaftalen.<br />
38
Eleven kan klage over skolens afgørelse til Undervisningsministeriet, og skolen skal<br />
vejlede eleven <strong>om</strong> klagemuligheden.<br />
Misligholdelse<br />
Hvis én af parterne væsentligt misligholder sine forpligtelser, kan den anden part<br />
ophæve uddannelsesaftalen. Hvis en væsentlig forudsætning for aftalens indgåelse viser<br />
sig at være urigtig eller senere brister, kan aftalen også ophæves.<br />
Ophævelse af aftalen skal i disse tilfælde ske senest 1 måned efter, at parten har fået<br />
kendskab hertil.<br />
Hvis parterne ikke er enige <strong>om</strong>, at aftalen er misligholdt eller at væsentlige<br />
forudsætninger er bristet, er der tale <strong>om</strong> en tvistighed, der kan indbringes for <strong>det</strong> faglige<br />
udvalg med henblik på forlig. Kan der ikke opnås forlig, kan tvistigheden indbringes for<br />
Tvistighedsnævnet.<br />
Erklæring <strong>om</strong> delvis gennemført praktikuddannelse<br />
Eleven har krav på at få udfyldt blanketten: Erklæring <strong>om</strong> delvis gennemført<br />
praktikuddannelse, hvis eleven ikke gennemfører hele praktikforløbet men kun dele<br />
heraf. Virks<strong>om</strong>heden har pligt til at udfylde blanketten og udlevere denne til eleven.<br />
Blanketten skal ikke registreres på en erhvervsskole.<br />
Konfliktløsning<br />
S<strong>om</strong> praktikkonsulent vil du ofte få en rolle s<strong>om</strong> mægler eller konfliktløser. Det kan være<br />
både elev og virks<strong>om</strong>hed, der kontakter praktikkonsulenten for at få råd og vejledning.<br />
Vær opmærks<strong>om</strong> på, at du har tavshedspligt <strong>om</strong> de oplysninger, s<strong>om</strong> du får af<br />
henholdsvis elev og virks<strong>om</strong>hed. Begge parter skal have mulighed for at drøfte<br />
situationen fortroligt med praktikkonsulenten uden at oplysningerne videregives til anden<br />
eller tredjepart.<br />
Elever kan ofte have spørgsmål til løn, overensk<strong>om</strong>st, satser i forbindelse med<br />
over<strong>arbejde</strong>, ferie, mv. Her vil <strong>det</strong> være relevant at henvise til den relevante faglige<br />
organisation.<br />
De kan også have spørgsmål <strong>om</strong>kring den faglige oplæring og være usikre på, <strong>om</strong> de<br />
når uddannelsens mål. Her vil praktikkonsulenten ofte være coach og skal prøve at give<br />
eleven konstruktive forslag til, hvordan en samtale med den oplærings- eller<br />
uddannelsesansvarlige i virks<strong>om</strong>heden kan foregå.<br />
Virks<strong>om</strong>heder vil ofte gerne have råd og vejledning <strong>om</strong> elevers fravær, sygd<strong>om</strong>, eventuel<br />
forlængelse, samt <strong>om</strong> elevens motivation og engagement.<br />
39
Her kan elevplan være et rigtig godt værktøj for virks<strong>om</strong>heden. Mere <strong>om</strong> elevplan under<br />
afsnit 3.4: Uddannelsesplanlægning.<br />
Hvis både eleven og virks<strong>om</strong>heden er indforstået, kan praktikkonsulenten også tilbyde et<br />
besøg i virks<strong>om</strong>heden. Her kan han/hun fungere s<strong>om</strong> mægler og ”lægge øre til” begge<br />
parters oplevelse af praktikforhol<strong>det</strong>.<br />
Resultatet kan være, at samtalen ender positivt, og begge parter føler sig s<strong>om</strong> vindere<br />
og aftaleforhol<strong>det</strong> fortsætter. <strong>En</strong> anden mulighed er, at aftalen ophæves ensidigt eller<br />
gensidigt.<br />
De forskellige slags uddannelsesaftaler<br />
Dette er et meget centralt <strong>om</strong>råde i forbindelse med funktionen s<strong>om</strong><br />
praktikpladsopsøger, og et <strong>om</strong>råde hvor <strong>det</strong> er vigtigt at rådgive elev og virks<strong>om</strong>hed<br />
rigtigt.<br />
Samtidig er <strong>det</strong> væsentligt i salgsøjemed at kende de ”varer, der er på hylden”. <strong>En</strong> del<br />
virks<strong>om</strong>heder kender kun den traditionelle uddannelsesaftale, s<strong>om</strong> løber i hele elevens<br />
uddannelsestid. Andre taler stadig <strong>om</strong> EFG og ”gammel” mesterlære.<br />
Nye virks<strong>om</strong>hedstyper og de strukturændringer, der er i erhvervslivet, har nødvendiggjort<br />
fleksible aftaleordninger, der bedre kan tilpasses virks<strong>om</strong>hedernes behov.<br />
De eksisterende aftaletyper er:<br />
Den almindelige aftale<br />
K<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Flex-k<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Kort uddannelsesaftale<br />
Ny mesterlære<br />
Individuelle erhvervsuddannelser<br />
Se mere <strong>om</strong> de enkelte aftaletyper i værktøjskassen.<br />
Jævnfør i øvrigt Undervisningsministeriets pjece: ”Uddannelsesaftale – en sund<br />
investering i fremtiden”. Pjecen kan læses på:<br />
http://pub.uvm.dk/2006/uddannelsesaftale/praktikant2006.pdf<br />
40
3.4: Uddannelsesplanlægning<br />
Liges<strong>om</strong> praktikkonsulenten/opsøgeren skal kunne hjælpe virks<strong>om</strong>heden med<br />
information <strong>om</strong> uddannelserne, godkendelser, og indgåelse/ændring eller ophævelse af<br />
en uddannelsesaftale, vil virks<strong>om</strong>hederne også ofte bede <strong>om</strong> vejledning i forbindelse<br />
med den konkrete planlægning af elevens uddannelsesforløb.<br />
Dette kan både gælde en hensigtsmæssig tilrettelæggelse af selve den praktiske<br />
oplæring i virks<strong>om</strong>heden samt indplacering af skoleophold og tidspunkter for afholdelse<br />
af ferie.<br />
De særlige ferieregler for elever er yderst relevante at kunne vejlede <strong>om</strong>.<br />
Uddannelsesplan<br />
For at sikre en god og faglig oplæring af en elev, skal <strong>det</strong> praktiske forløb for eleven<br />
planlægges fra starten af en elevtid, og der skal ud<strong>arbejde</strong>s en uddannelsesplan.<br />
Så har virks<strong>om</strong>hed og elev mulighed for at have overblik over, hvor langt eleven er i<br />
uddannelsesforløbet. Dette sikrer, at eleven når de faglige og praktiske mål i<br />
uddannelsen.<br />
De generelle regler for virks<strong>om</strong>hedens tilrettelæggelse af praktikuddannelsen er<br />
beskrevet i BEK 879 i kapitel 12:<br />
§ 75. Praktikvirks<strong>om</strong>heden skal efter reglerne <strong>om</strong> den enkelte uddannelse og på<br />
grundlag af uddannelsesordningen for <strong>det</strong> enkelte hovedforløb gennemføre<br />
praktikuddannelsen således, at den sammen med skoleundervisningen fører til, at<br />
eleven kan nå uddannelsens mål. Virks<strong>om</strong>heden skal gennemføre<br />
praktikuddannelsen i et aktivt samspil med skolen. Virks<strong>om</strong>heden fastsætter en<br />
plan for praktikuddannelsen i virks<strong>om</strong>heden under hensyn til virks<strong>om</strong>hedens art<br />
og produktion. Virks<strong>om</strong>heden medvirker i sam<strong>arbejde</strong> med skolen ved<br />
fastsættelsen af elevens personlige uddannelsesplan efter reglerne her<strong>om</strong>.<br />
Stk. 2. I den første praktikperiode sætter virks<strong>om</strong>heden eleven ind i de<br />
arbejdsopgaver, s<strong>om</strong> forek<strong>om</strong>mer under uddannelsen. Eleven skal opnå<br />
sikkerhed i at <strong>arbejde</strong> med relevante arbejdsopgaver under instruktion.<br />
Stk. 3. I de praktikperioder, der følger efter en skoleperiode, skal uddannelsen i<br />
virks<strong>om</strong>heden tilrettelægges, så skoleundervisning og praktikuddannelse<br />
supplerer hinanden på en hensigtsmæssig måde efter de bestemmelser, de er<br />
fastsat i uddannelsesordningen for <strong>det</strong> enkelte hovedforløb.<br />
Stk. 4. Virks<strong>om</strong>heden skal så vidt muligt tilrettelægge uddannelsen i<br />
virks<strong>om</strong>heden sådan, at der <strong>arbejde</strong>s efter stigende sværhedsgrad og<br />
k<strong>om</strong>pleksitet, så eleven ved afslutningen af den sidste praktikperiode opnår et<br />
niveau, der svarer til de krav, s<strong>om</strong> stilles til en færdiguddannet.<br />
41
Stk. 5. Virks<strong>om</strong>heden skal over for eleven indskærpe nødvendigheden og<br />
forståelsen af, at miljøkrav, hygiejnekrav og regler vedrørende personlig sikkerhed<br />
og sikkerhed i forhold til udstyr mv. overholdes, og at arbejdsmiljølovgivningens<br />
bestemmelser efterleves.<br />
På <strong>det</strong> merkantile <strong>om</strong>råde er der udarbej<strong>det</strong> standardiserede uddannelsesplaner for alle<br />
uddannelser og specialer. Disse uddannelsesplaner kan downloades fra<br />
Uddannelsesnævnets hjemmeside på adressen www.uddannelsesnaevnet.dk<br />
I vejledningerne til bekendtgørelserne for de merkantile uddannelser er <strong>det</strong> ligeledes<br />
præciseret, at der bør gennemføres mindst 3 evaluerende elevsamtaler i løbet af en<br />
elevtid.<br />
Brug af Elevplan – www.elevplan.dk<br />
Det oplagte værktøj til virks<strong>om</strong>heden, så der kan følges med i elevens uddannelsesplan,<br />
er Elevplan. Ved at bruge <strong>det</strong> login virks<strong>om</strong>heden har fået til www.praktikpladsen.dk kan<br />
virks<strong>om</strong>heden i Elevplan få information <strong>om</strong> og oversigt over bl.a.:<br />
Nuværende elever og deres uddannelsesplan<br />
Praktikaktiviteter<br />
Følge fremdriften i elevens skoleophold<br />
Se udbud af læringsaktiviteter, s<strong>om</strong> eleven kan vælge imellem på skoleophold<br />
Elevens fravær og karakterer på skoleopholdene<br />
Oprettelse af praktikaktiviteter for eleven<br />
Evaluering af praktikaktiviteter<br />
Elevplan er dermed også et godt værktøj, s<strong>om</strong> opsøgeren kan tage udgangspunkt i ved<br />
kontakten med virks<strong>om</strong>heden.<br />
Er der behov for <strong>det</strong>, kan skolen gå ind på www.praktikpladsen.dk og skaffe brugernavn<br />
og adgangskode til en konkret virks<strong>om</strong>hed.<br />
Der er udgivet en Quick-guide til virks<strong>om</strong>hedens brug af Elevplan. Guiden og an<strong>det</strong><br />
materiale <strong>om</strong> Elevplan kan findes på adressen<br />
http://www.uvm.dk/06/forbedret.htm?menuid=6410<br />
De generelle ferieregler for elever<br />
Elever/lærlinge med uddannelsesaftale er s<strong>om</strong> andre lønmodtagere <strong>om</strong>fattet af<br />
ferieloven og optjener under ansættelsen ret til ferie med feriegodtgørelse eller løn efter<br />
lovens almindelige regler.<br />
42
Det betyder at alle elever i almindelige ordinære aftaler, restaftaler, delaftaler, flexk<strong>om</strong>binationsaftaler<br />
eller korte uddannelsesaftaler optjener feriedage til afholdelse <strong>det</strong><br />
følgende ferieår.<br />
For lærlinge er der imidlertid en særlig ret til ferie med løn i de første ansættelsesår,<br />
jævnfør ferielovens § 9.<br />
I <strong>det</strong> første og an<strong>det</strong> hele ferieår efter ansættelsen, har elever ret til fuld ferie med løn,<br />
selv <strong>om</strong> de ikke har optjent feriegodtgørelse på normal vis. Det betyder, at<br />
arbejdsgiveren skal betale løn i ferien, i <strong>det</strong> <strong>om</strong>fang eleven ikke har optjent ret til løn<br />
f.eks. i forbindelse med andre aftaler. <strong>En</strong> ny lærling har sjældent feriepenge med, hvilket<br />
betyder, at arbejdsgiveren i praksis k<strong>om</strong>mer til at betale løn i hele elevens ferie.<br />
Hvis ansættelsen er begyndt før den 1. juli i et ferieår, gælder <strong>det</strong> samme for <strong>det</strong>te<br />
ferieår.<br />
Ferielovkontoret har tidligere formuleret følgende forudsætning for anvendelsen af denne<br />
særlige lærlingeregel:<br />
Uddannelsesaftalen skal <strong>om</strong>fatte et helt ferieår (1. maj – 30. april). Hvis aftalen indgås i perioden<br />
fra 1. maj til 30. juni, skal den <strong>om</strong>fatte resten af ferieåret, for at der er ret til løn allerede i samme<br />
ferieår.<br />
Denne forudsætning er nu bortfal<strong>det</strong>. Der er ingen regler i ferieloven <strong>om</strong> længden af den<br />
aftale der ”udløser” betalt ferie.<br />
43
Ferieregler - eksempler:<br />
1) <strong>En</strong> lærling ansættes 1. april 2007:<br />
Ingen ret til betalt ferie i samme ferieår, dvs. 1. maj 2006 – 30. april 2007.<br />
Ret til 5 ugers betalt ferie med løn i første hele ferieår efter ansættelsen, dvs. 1.<br />
maj 2007 – 30. april 2008.<br />
Ret til 5 ugers betalt ferie med løn i an<strong>det</strong> hele ferieår efter ansættelsen, dvs. 1.<br />
maj 2008 – 30. april 2009.<br />
2) <strong>En</strong> lærling ansættes 1. juni 2007:<br />
Ret til 5 ugers betalt ferie med løn i samme ferieår, dvs. 1. maj 2007 – 30. april<br />
2008.<br />
Ret til 5 ugers betalt ferie med løn i første hele ferieår efter ansættelsen, dvs. 1.<br />
maj 2008 – 30. april 2009.<br />
3) <strong>En</strong> lærling ansættes 1. august 2007:<br />
Ingen ret til betalt ferie i samme ferieår, dvs. 1. maj 2007 – 30. april 2008 pga.<br />
ansættelse efter 1. juli.<br />
Ret til 5 ugers betalt ferie med løn i første hele ferieår efter ansættelsen, dvs. 1.<br />
maj 2008 – 30. april 2009.<br />
4) <strong>En</strong> lærling ansættes i en kort uddannelsesaftale 1/6 2007 – 1/1 2008<br />
Ret til 5 ugers betalt ferie med løn i første hele ferieår efter ansættelsen, dvs. 1.<br />
maj 2007 – 30. april 2008.<br />
Da aftalen ikke varer ferieåret ud, må <strong>det</strong> bero på en aftale med arbejdsgiver, hvor<br />
stor en del af de 5 ugers ferie med løn, der ”ligger indenfor” aftalen. Hovedreglen<br />
<strong>om</strong> 3 uger inden for hovedferien skal naturligvis følges.<br />
Alle spørgsmål <strong>om</strong> ferie rettes i øvrigt til Beskæftigelsesministeriet, Ferielovkontoret og<br />
ikke til Undervisningsministeriet.<br />
44
3.5: Løn og tilskudsmuligheder<br />
Det er vigtigt, at opsøgeren gør sig klart, at løn og tilskudsmuligheder for elever ikke er et<br />
spørgsmål, der er reguleret af Undervisningsministeriet.<br />
Det er derfor meget vigtigt, at man er yderst forsigtig med at indgå i forhandlinger med en<br />
arbejdsgiver <strong>om</strong> aflønning af en konkret elev.<br />
Den sikre løsning er at henvise til de organisationer, der har forhandlingsretten og s<strong>om</strong><br />
tegner overensk<strong>om</strong>sten. Man kan nemlig k<strong>om</strong>me galt af sted, hvis man angiver en<br />
lønsats, s<strong>om</strong> efterfølgende viser sig ikke at holde stik.<br />
3.5.1: Løn<br />
Elever skal altid aflønnes efter den gældende overensk<strong>om</strong>st på <strong>det</strong> enkelte fag<strong>om</strong>råde.<br />
Det er de faglige organisationer, der indgår overensk<strong>om</strong>sterne med de relevante<br />
arbejdsgiverorganisationer.<br />
Normalt aflønnes eleverne efter minimumssatserne i overensk<strong>om</strong>sten. Elev og<br />
virks<strong>om</strong>hed kan dog altid aftale en højere elevløn, hvis parterne er enige <strong>om</strong> <strong>det</strong>.<br />
Visse elever skal dog have tillæg til minimumssatsen. På <strong>det</strong> merkantile <strong>om</strong>råde gælder<br />
<strong>det</strong> f.eks. elever med hhx (højere handelseksamen) og i visse tilfælde også elever med<br />
stx, hf eller htx, s<strong>om</strong> har suppleret med handelsskolernes særlige grundforløb for<br />
studenter (HGS).<br />
Elever over 25 år udgør lønmæssigt set en særlig udfordring. Det vil fremgå af hver<br />
enkelt overensk<strong>om</strong>st, <strong>om</strong> elever over 25 skal aflønnes med en særlig voksensats, eller<br />
<strong>om</strong> arbejdsmarke<strong>det</strong>s parter blot anbefaler, at der forhandles en voksenløn.<br />
Elevlønnen til de over 25-årige udgør et særligt problem, hvis der er fastsat en særlig<br />
lønsats svarende til mindstelønnen for en ufaglært inden for <strong>om</strong>rå<strong>det</strong>, og der ikke<br />
samtidig kan bevilges voksenlærlingetilskud fra jobcentrene.<br />
Udfordringen eller problemet er elevens og består i at sikre sig elevpladsen, i<strong>det</strong> man<br />
skal overbevise arbejdsgiveren <strong>om</strong>, at man s<strong>om</strong> arbejdskraft er mere værd end en yngre<br />
elev, s<strong>om</strong> har samme uddannelsesmæssige baggrund, men blot skal have væsentligt<br />
mindre i elevløn.<br />
Elever under revalidering og elever på uddannelsesgodtgørelse er ofte over 25 år.<br />
Man bør opfordre hver enkelt af dem til at undersøge ved deres sagsbehandler, <strong>om</strong> de<br />
evt. kan få suppleret elevlønnen op til <strong>det</strong> økon<strong>om</strong>iske niveau, de ellers er berettiget til,<br />
eller <strong>om</strong> sagsbehandleren vil give et løntilskud til arbejdsgiveren for at udligne<br />
differencen mellem <strong>det</strong> den unge elev og <strong>det</strong> den over 25-årige skal have i elevløn.<br />
45
3.5.2: Tilskud til voksenlærlinge<br />
Hvis eleven er fyldt 25 ved uddannelsesaftalens indgåelse, kan der indgås en<br />
voksenlærlingeaftale.<br />
Det betyder reelt ikke noget for uddannelsen, bortset fra at eleven har mulighed for at<br />
gennemføre uddannelsen på kortere tid, hvis vedk<strong>om</strong>mende har den relevante<br />
erhvervserfaring.<br />
Desuden er der muligheder for højere lønrefusion og tilskud i praktiktiden.<br />
Der er især 2 ting, praktikpladskonsulenten skal være opmærks<strong>om</strong> på i forbindelse med<br />
ansættelse af elever over 25 år:<br />
1. Når der uddannes voksenlærlinge, er lønnen normalt højere, men virks<strong>om</strong>heden<br />
kan søge <strong>om</strong> forhøjet lønrefusion fra AER. Blanketten, der skal bruges for at søge<br />
AER <strong>om</strong> forhøjet lønrefusion, kan du finde her:<br />
http://www.atp.dk/storefiler/Voksenansoegningsblanket_AER_2006.pdf - se<br />
gennemgang i næste afsnit.<br />
2. Derudover er der særlige tilskud til voksenlærlinge inden for <strong>om</strong>råder, hvor der er<br />
mangel på arbejdskraft og kun få elever i skolepraktik. Tilskud<strong>det</strong> er på 35 kr. /<br />
time i praktikperioderne.<br />
Betingelserne for at få tilskud er:<br />
1. Eleven skal være fyldt 25 år ved aftalens indgåelse, og inden aftalen træder i<br />
kraft.<br />
2. Uddannelsen skal være på den positivliste, s<strong>om</strong> den pågældende<br />
beskæftigelsesregion sender ud. Positivlister for regionerne kan ses på:<br />
http://jobnet.dk/arbejdsgiver/fakta+<strong>om</strong>+jobcentrenes+tilbud/tilskud+til+voksenl%c3<br />
%a6rlinge<br />
3. Arbejdsgiveren skal betale en løn, der mindst svarer til den laveste løn, en ikkefaglært<br />
lønmodtager er berettiget til inden for <strong>det</strong> pågældende <strong>om</strong>råde.<br />
4. Ansøgning <strong>om</strong> tilskud skal indsendes senest 1 måned efter, at<br />
uddannelsesaftalen er indgået.<br />
5. Tilskud<strong>det</strong> bevilges i de første 2½ år af uddannelsesaftaleperioden.<br />
6. Ansøgningen sendes til jobcentret i den k<strong>om</strong>mune, hvor virks<strong>om</strong>heden ligger.<br />
7. Ansøgningsskema fås hos jobcentret eller på <strong>det</strong>te link:<br />
http://jobnet.dk/files/Blanketter/AF66A.pdf<br />
Mere <strong>om</strong> voksenlærlingeordningen samt adresser på lokalt jobcenter findes på<br />
http://jobnet.dk/arbejdsgiver/fakta+<strong>om</strong>+jobcentrenes+tilbud/tilskud+til+voksenl%c3%a6rli<br />
nge<br />
46
Arbejdsgiverens opgave<br />
Indgå uddannelsesaftalen, så den overholder de generelle regler <strong>om</strong><br />
voksenlærlingetilskud.<br />
Undersøge branchens mindsteløn ved den pågældende faglige organisation eller i<br />
egen brancheforening.<br />
Ansøge <strong>det</strong> lokale jobcenter <strong>om</strong> tilskud. Ansøgningsskemaet skal være returneret<br />
til jobcentret inden en måned efter, at voksenlærlingen er begyndt på sin<br />
uddannelse.<br />
Ansøge AER <strong>om</strong> at få godkendt eleven s<strong>om</strong> voksenelev, så den høje sats for<br />
lønrefusion træder i kraft, når eleven er på skole (se næste afsnit).<br />
Det lokale jobcenters opgave<br />
Vejlede <strong>om</strong> vilkår for og behandle ansøgning <strong>om</strong> voksenlærlingetilskud.<br />
Udbetale voksenlærlingetilskud til arbejdsgiveren.<br />
Erhvervsskolens opgave<br />
Vejlede <strong>om</strong> tilskudsmuligheder<br />
Vejlede elev og arbejdsgiver <strong>om</strong> uddannelsesaftalens længde, herunder<br />
eventuelle muligheder for merit.<br />
Være behjælpelig ved eventuel meritansøgning til <strong>det</strong> pågældende faglige udvalg.<br />
47
3.5.3: AER - Arbejdsgivernes Elevrefusion<br />
Arbejdsgivernes Elevrefusion, ATP-huset, Kongens Vænge 8, 3400 Hillerød<br />
Telefon: 48 20 49 11<br />
Web: www.aer.dk<br />
Formålet med Arbejdsgivernes Elevrefusion (AER) er at fremme antallet af<br />
praktikpladser og dermed at uddanne fremtidens fagfolk til <strong>det</strong> private og offentlige<br />
erhvervsliv. Det sker ved at formidle penge fra alle arbejdsgivere i Danmark til de<br />
arbejdspladser, skoler og udvalg, der <strong>arbejde</strong>r for at skabe praktikpladser.<br />
Ca. 90.000 arbejdsgivere betaler til AER, så både offentlige og private arbejdspladser<br />
kan få refunderet nogle af udgifterne ved at have elever.<br />
Lønrefusion<br />
Virks<strong>om</strong>hederne kan få refunderet elevløn, når en elev er på skole s<strong>om</strong> en del af<br />
følgende uddannelser:<br />
Erhvervsuddannelserne (EUD-elev)<br />
Landbrugets grunduddannelse<br />
Grundlæggende social- og sundhedsuddannelser<br />
Farmakon<strong>om</strong>uddannelsen<br />
Erhvervsfiskeruddannelsen<br />
Lok<strong>om</strong>otivfører uddannelsen<br />
Voksenelever<br />
For voksenelever, der får højere løn end den laveste sats i elevoverensk<strong>om</strong>sten, kan<br />
AER’s lønrefusion være tilsvarende større.<br />
Betingelserne er:<br />
Voksenelever skal være fyldt 25 år, når de begynder deres uddannelse, og de<br />
skal have en løn, der ifølge overensk<strong>om</strong>sten ikke er lavere end lønnen til en<br />
ufaglært på <strong>om</strong>rå<strong>det</strong>.<br />
Virks<strong>om</strong>heden skal selv ansøge AER <strong>om</strong> at få godkendt eleven s<strong>om</strong> voksenelev.<br />
Det sker ved at udfylde en voksenansøgningsblanket til AER.<br />
Blanketten kan hentes på:<br />
http://www.atp.dk/storefiler/Voksenansoegningsblanket_AER_2006.pdf<br />
48
Vejledning <strong>om</strong> lønrefusion kan hentes på:<br />
http://www.atp.dk/storefiler/Information_<strong>om</strong>_AER_april_2006.pdf<br />
De aktuelle satser for lønrefusion til elever ses på www.aer.dk<br />
Befordringsgodtgørelse<br />
Ud over lønrefusion kan virks<strong>om</strong>heden få dækket en del af udgifterne til elevens<br />
transport, når eleven er på skole. Der dækkes dog højst 80 procent af prisen for billigste<br />
offentlige transport, og følgende gælder:<br />
Eleven har mere end 10 kil<strong>om</strong>eter fra hjem til skole<br />
Arbejdsgiveren betaler elevens transport<br />
Arbejdsgiveren og eleven har en godkendt uddannelsesaftale<br />
Vejledning <strong>om</strong> befordringsgodtgørelse kan hentes på:<br />
http://www.atp.dk/storefiler/Information_<strong>om</strong>_AER_april_2006.pdf<br />
Udbetaling<br />
AER får besked <strong>om</strong> en elevs skoleophold direkte fra skolen. Når AER har modtaget en<br />
indberetning, bliver arbejdsgiveren bedt <strong>om</strong> at underskrive en bekræftelse på<br />
skoleophol<strong>det</strong> og eventuelt transportudgifter.<br />
Herefter udbetales lønrefusion og eventuelt befordringsudgifter.<br />
Praktik i udlan<strong>det</strong> – PIU<br />
Elever i <strong>det</strong> danske erhvervsuddannelsessystem har mulighed for at tage et eller flere<br />
praktikophold i en udenlandsk virks<strong>om</strong>hed. Finder praktikken sted under PIU-ordningen,<br />
får eleven merit for ophol<strong>det</strong>, og praktikken bliver dermed godkendt s<strong>om</strong> en del af den<br />
danske uddannelse.<br />
PIU-ordningen kan principielt bruges på 2 forskellige måder:<br />
<strong>En</strong> elev uden dansk uddannelsesaftale finder en virks<strong>om</strong>hed i udlan<strong>det</strong>, evt. i<br />
sam<strong>arbejde</strong> med skolen. Praktikophol<strong>det</strong> kan starte lige efter grundforløbet.<br />
Praktikste<strong>det</strong> i udlan<strong>det</strong> skal forhåndsgodkendes, og der skal indgås en skriftlig<br />
ansættelseskontrakt med eleven.<br />
<strong>En</strong> elev med dansk uddannelsesaftale, der bliver udstationeret i udlan<strong>det</strong> af den<br />
danske arbejdsgiver. Eleven er stadig <strong>om</strong>fattet af den danske uddannelsesaftale,<br />
og den danske arbejdsgiver har <strong>det</strong> juridiske og økon<strong>om</strong>iske ansvar for elevens<br />
uddannelse også under udstationeringen.<br />
S<strong>om</strong> praktikpladsopsøger kan du blive involveret i PIU-aftaler på forskellige måder:<br />
49
Hjælp til elever, der skal finde praktikplads i udlan<strong>det</strong>. Mange skoler sam<strong>arbejde</strong>r<br />
med andre skoler <strong>om</strong> <strong>det</strong>te, evt. gennem et centralt sekretariat.<br />
Hjælp til elever i forbindelse med kontakt til lærested, ansøgning <strong>om</strong> hjælp til<br />
transport, flytning mv.<br />
De økon<strong>om</strong>iske muligheder for elever under PIU-ordningen<br />
Elever uden dansk praktikplads:<br />
Elever, der selv finder en praktikplads i udlan<strong>det</strong> (PIU), skal sørge for at få praktikken<br />
godkendt af egen skole eller <strong>det</strong> faglige udvalg. Herefter kan AER dække udgifter til:<br />
Udgifter til rejse ud og hjem, også når eleven skal på skoleophold.<br />
Udgifter til flytning ud og hjem.<br />
Halvdelen af elevens udgifter til bolig - højst 1.800 kroner <strong>om</strong> måneden.<br />
Tilskud til eksempelvis indskud eller gebyr til en ejend<strong>om</strong>smægler.<br />
Godtgørelse (”løn”) - under skoleophold i Danmark.<br />
På årsbasis kan der udbetales 25.000 kr. til hver elev ekskl. godtgørelse under<br />
skoleophold.<br />
Blanketten til ansøgning <strong>om</strong> økon<strong>om</strong>isk støtte til praktikophold i udlan<strong>det</strong> kan hentes på<br />
adressen:<br />
http://www.atp.dk/storefiler/ansogningstottetilpraktikopholdudland3800016.pdf<br />
Den nødvendige dokumentation, der skal medsendes ansøgningen, fremgår af<br />
vejledningen til ansøgningen.<br />
Elever med dansk praktikplads – udstationering:<br />
Hvis en arbejdsgiver udstationerer en elev i minimum en måned i et land i Europa (inden<br />
for EU eller EFTA), dækker AER udgifterne til:<br />
Udgifter til rejse ud og hjem, også når eleven skal på skoleophold<br />
Udgifter til flytning ud og hjem<br />
Udgifter til lønforskel mellem den danske og udenlandske elevløn<br />
Det er en betingelse, at eleven er på en af følgende uddannelser:<br />
<strong>En</strong> erhvervsuddannelse (EUD)<br />
Modul 2 i landbrugets grunduddannelse<br />
De grundlæggende social- og sundhedsuddannelser (SOSU)<br />
Blanketten kan hentes på: http://www.atp.dk/storefiler/3800021_marts06_tekst.pdf<br />
50
Den nødvendige dokumentation, der skal medsendes ansøgningen, fremgår af<br />
vejledningen til ansøgningen.<br />
Se mere <strong>om</strong> PIU på www.ciriusonline.dk<br />
Mobilitetsfremmende ydelser til elever (i Danmark)<br />
AER dækker elevens udgifter til transport, når denne skal til samtale <strong>om</strong> at få en<br />
godkendt praktikplads.<br />
AER yder også hjælp til flytteudgifterne, hvis eleven skal flytte for at påbegynde en<br />
praktikplads.<br />
Der gælder følgende betingelser:<br />
Praktikken skal være i Danmark<br />
Elevens transporttid frem og tilbage skal sammenlagt være mindst 2½ time<br />
Blanketten til ansøgning <strong>om</strong> mobilitetsfremmende ydelser til elever kan hentes på:<br />
http://www.atp.dk/storefiler/Mobilitetsfrem_Danmark_nyAugust2006.pdf<br />
Den nødvendige dokumentation, der skal medsendes ansøgningen, fremgår af<br />
vejledningen til ansøgningen.<br />
51
3.6: Formidling af praktikpladser<br />
Af bekendtgørelse <strong>om</strong> erhvervsuddannelser nr. 879 fremgår følgende:<br />
§ 103. Praktikpladssøgende, s<strong>om</strong> ønsker <strong>det</strong>, skal af skolen registreres s<strong>om</strong><br />
tilmeldte praktikpladssøgende, jf. tillige § 110.<br />
Stk. 2. Registreringen skal sikre, at de registrerede praktikpladssøgende<br />
modtager tilbud <strong>om</strong> eller henvisning til praktikpladser eller får tilbud <strong>om</strong> vejledning.<br />
Registreringen skal endvidere indgå i grundlaget for tilvejebringelse af statistisk<br />
opgørelse af praktikpladssituationen.<br />
Stk. 3. Skolen skal regelmæssigt og systematisk mindst hver 3. måned ved brev<br />
(kontaktbrev) kontakte de registrerede praktikpladssøgende med henblik på<br />
konstatering af, <strong>om</strong> de fortsat er praktikpladssøgende, normalt med tilbud <strong>om</strong><br />
vejledning.<br />
Stk. 4. Registreringen skal <strong>om</strong>fatte de oplysninger <strong>om</strong> de praktikpladssøgendes<br />
uddannelse og deres uddannelsesønsker, s<strong>om</strong> er nødvendige for en effektiv<br />
praktikpladsformidling.<br />
Det er på flere erhvervsskoler praktikkonsulenten, der har de forudgående samtaler med<br />
de elever, der ønsker at blive registreret s<strong>om</strong> søgende.<br />
Da praktikkonsulenten samtidig har en tæt virks<strong>om</strong>hedskontakt, giver <strong>det</strong>te oplagte<br />
muligheder for at kunne matche elever med virks<strong>om</strong>heder, der ønsker at ansætte elever.<br />
Matchning af elev og virks<strong>om</strong>hed<br />
Virks<strong>om</strong>heder kan generelt have meget forskellige måder at søge og udvælge elever på:<br />
Stillingsannoncer i aviser<br />
Stillingsopslag på www.praktikpladsen.dk (Se senere)<br />
Stillingsopslag sendt til erhvervsskolen<br />
Virks<strong>om</strong>hederne kan telefonere, faxe eller sende stillingsopslag, s<strong>om</strong> så kan<br />
offentliggøres på skolens opslagstavler og evt. på uddannelsesinstitutionens<br />
hjemmeside.<br />
Annoncering på virks<strong>om</strong>hedens egen hjemmeside<br />
Direkte formidling<br />
Her vil praktikkonsulenten henvise udvalgte elever til at søge stillingen direkte ved<br />
skriftlig ansøgning eller ved personlig henvendelse<br />
De 3 første metoder medfører, at virks<strong>om</strong>heden ”risikerer” at modtage ansøgninger fra<br />
rigtig mange elever, og at der ikke på forhånd er ”sorteret” i eleverne.<br />
52
Mange virks<strong>om</strong>heder – specielt de mindre – er derfor ofte interesseret i den sidstnævnte<br />
metode og beder erhvervsskolen <strong>om</strong> hjælp til at finde netop den elev, s<strong>om</strong> kan passe ind<br />
i deres særlige virks<strong>om</strong>hedskultur.<br />
Hvis man er direkte involveret i match-making mellem elev og virks<strong>om</strong>hed, er <strong>det</strong> vigtigt<br />
at man har et indgående kendskab både til virks<strong>om</strong>heden og til den enkelte elev.<br />
Kendskabet til virks<strong>om</strong>heden bør naturligvis <strong>om</strong>handle de krav, der stilles til elevernes<br />
faglige k<strong>om</strong>petencer, men <strong>det</strong> bør også <strong>om</strong>handle virks<strong>om</strong>hedens image og den særlige<br />
virks<strong>om</strong>hedskultur, der gør sig gældende: den hierarkiske struktur, sprog (jargon), dress<br />
code, m.m. Siger man ”De” til chefen, og går man med slips? Er piercinger uønskede?<br />
Eller er virks<strong>om</strong>hedskulturen mere jovial?<br />
Kendskabet til eleverne bør tilsvarende <strong>om</strong>handle både elevens faglige niveau/faglige<br />
styrkesider og også <strong>det</strong> mere personlige: Er eleven mødestabil, arbejds<strong>om</strong>,<br />
ansvarsbevidst, <strong>om</strong>hyggelig, med god ordenssans og en passende personlig<br />
fremtræden?<br />
Derfor er kontakt til grundforløbseleverne på så tidligt et tidspunkt s<strong>om</strong> muligt meget<br />
vigtigt. Dette gælder specielt på de tekniske skoler, hvor grundforløbene er af relativ kort<br />
varighed.<br />
Igennem hele grundforløbet bør man derfor i sam<strong>arbejde</strong> med undervisere,<br />
kontaktlærere og uddannelses- og erhvervsvejlederne på <strong>om</strong>rå<strong>det</strong> følge elevernes<br />
udvikling. Derved får man meget bedre baggrund for at finde den rigtige elev til den<br />
enkelte virks<strong>om</strong>hed.<br />
Der kan f.eks. laves lektioner, hvor man k<strong>om</strong>mer rundt i klasserne og underviser i<br />
praktikpladssøgning. Her kan <strong>det</strong> være en god ide, hvis man inviterer elever fra<br />
hovedforløbet med, s<strong>om</strong> allerede er i lære i en virks<strong>om</strong>hed. De kan altid give en<br />
anderledes vinkel på <strong>det</strong> at søge praktikplads, og de har s<strong>om</strong> regel også nogle erfaringer<br />
at fortælle <strong>om</strong>, s<strong>om</strong> grundforløbseleverne endnu ikke har fokus på.<br />
Der kan også udbydes ”jobcafeer”, hvor eleverne kan få hjælp til at lave fornuftige<br />
skriftlige ansøgninger og forberede sig til at gå til ansættelsessamtale.<br />
Når man har en virks<strong>om</strong>hedskontakt, der er positiv overfor ansættelse af en elev, og s<strong>om</strong><br />
ønsker en direkte formidling, er der flere måder at finde den rigtige elev på.<br />
Man kan opslå elevstillingen på opslagstavlen eller på anden måde lave en begrænset<br />
”offentliggørelse” af den ledige praktikplads. Virks<strong>om</strong>heden vil derefter stå for den videre<br />
procedure med udvælgelse af dem, der skal til ansættelsessamtale.<br />
Denne metode sorterer ikke eleverne på forhånd, i<strong>det</strong> en større gruppe elever får lige<br />
vilkår for at søge elevjobbet.<br />
Ulempen er, at de knap så gode elever måske også søger, og at virks<strong>om</strong>heden så bliver<br />
”belemret” med elevemner, man måske på forhånd ved ikke matcher de k<strong>om</strong>petencer og<br />
53
kvalifikationer, s<strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heden efterspørger, eller s<strong>om</strong> på et mere personligt plan ikke<br />
passer ind i den særlige virks<strong>om</strong>hedskultur.<br />
<strong>En</strong> anden model er, at man i samråd med underviserne på <strong>om</strong>rå<strong>det</strong> finder nogle få<br />
elevemner, s<strong>om</strong> man så beder <strong>om</strong> at søge den specifikke elevplads.<br />
Fordelen ved denne metode er, at virks<strong>om</strong>heden kun får ansøgninger fra elever, s<strong>om</strong><br />
man på forhånd ved kan udfylde elevpladsen.<br />
De andre elever, s<strong>om</strong> ikke blev udpeget, vil måske spørge, hvorfor de blev forbigået, og<br />
her kan der så eksempelvis k<strong>om</strong>me en forklaring <strong>om</strong>kring manglende kvalifikationer eller<br />
for dårlig mødedisciplin, s<strong>om</strong> eleverne er nødt til at rette op på, hvis de på et senere<br />
tidspunkt vil kunne blive headhuntet til et elevjob.<br />
Uanset metodevalg er <strong>det</strong> afgørende, at <strong>det</strong> er den eller de bedst egnede elever, der<br />
bliver headhuntet til virks<strong>om</strong>hederne hver gang, således at virks<strong>om</strong>hederne bevarer<br />
tilliden til, at erhvervsskolens med<strong>arbejde</strong>re kan matche deres elevbehov meget<br />
nøjagtigt.<br />
Hermed bevares skolens muligheder for at vende tilbage til virks<strong>om</strong>heden på et senere<br />
tidspunkt med henblik på at ”afsætte” nye elever.<br />
Én enkelt dårlig oplevelse med en elev kan være nok til, at visse virks<strong>om</strong>heder afholder<br />
sig fra at ansætte elever fremover.<br />
54
Praktikpladsen.dk<br />
Praktikpladsen.dk er Undervisningsministeriets webbaserede mødested for elever og<br />
virks<strong>om</strong>heder inden for erhvervsuddannelserne.<br />
Mødeste<strong>det</strong> findes på webadressen www.praktikpladsen.dk<br />
På Praktikpladsen.dk kan godkendte virks<strong>om</strong>heder lægge deres profil og elevbehov ind<br />
og finde søgende elever. Ligeledes kan elever lægge deres personlige profil ind med<br />
praktikønsker og finde ledige elevstillinger.<br />
Man kan også fremsøge lister over virks<strong>om</strong>heder, der er godkendte til et eller flere<br />
særlige uddannelses<strong>om</strong>råder, og inden for et nærmere defineret geografisk <strong>om</strong>råde.<br />
Den <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r kan f.eks. vejlede og hjælpe virks<strong>om</strong>hederne med<br />
følgende opgaver:<br />
Orientere <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>hedens mulighed for at få adgang til Praktikpladsen.dk, og<br />
hvad virks<strong>om</strong>heden kan bruge siden til<br />
Udlevere brugernavn og adgangskode til virks<strong>om</strong>heden<br />
Hjælpe virks<strong>om</strong>heden med at oprette stillingsopslag i Praktikpladsen.dk<br />
Opgaverne prioriteres naturligvis ud fra skolens serviceniveau over for virks<strong>om</strong>hederne<br />
og den enkelte <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>rs tid.<br />
Læs mere <strong>om</strong>, hvordan man får vejlederadgang til Praktikpladsen.dk i afsnit 7.4.<br />
Læs også mere <strong>om</strong> de særlige krav til visse elevgrupper <strong>om</strong> at have en synlig profil i<br />
afsnit 4.2: Skolepraktik.<br />
55
4: Elevservice<br />
Forrige hovedafsnit <strong>om</strong> formidling af praktikpladser har fokus på virks<strong>om</strong>hederne. For at<br />
opgaven overhove<strong>det</strong> kan lykkes, må skolerne i lige så høj grad servicere eleverne, så<br />
de bliver gjort klar til en kvalificeret jobsøgning, og så de kender de formelle muligheder,<br />
de har, og s<strong>om</strong> skolen skal danne ramme <strong>om</strong>.<br />
Afhængig af skolens størrelse kan arbej<strong>det</strong> med at lære eleverne ansøgnings- og<br />
samtaleteknik mv. være delt ud på forskellige med<strong>arbejde</strong>re. Faglærere, uddannelses-<br />
og erhvervsvejledere og kontaktlærere kan alle tage del i denne opgave.<br />
Imidlertid er der efterhånden så mange værktøjer og formelle krav til eleverne, at <strong>det</strong> er<br />
en god idé at systematisere opgaven og bruge aktiviteten s<strong>om</strong> praktikpladsopsøgerens<br />
naturlige indgang til eleverne.<br />
Derfor er en klar beskrivelse af opgave- og arbejdsfordelingen på de enkelte skoler<br />
nødvendig.<br />
Kan eleverne selv blive spydspidser i arbej<strong>det</strong> med at finde praktikpladser, vil <strong>det</strong> give<br />
praktikpladsopsøgeren en efterfølgende god kontaktmulighed til virks<strong>om</strong>hederne og give<br />
en god kontaktflade til eleverne.<br />
I <strong>det</strong> følgende vil vi give forslag til en systematisk indsats på grundforløbet med hensyn til<br />
elevernes praktikpladssøgning og evt. overgang til skolepraktik<br />
Indsatsen vil være forskellig afhængig af grundforløbets varighed, og vi beskriver derfor<br />
forslaget med udgangspunkt i praksis på både Aalborg tekniske skole og Aalborg<br />
Handelsskole.<br />
Der er mange skoler der er begyndt at lave mentorordninger af forskellig art for elever på<br />
grundforløbene. Nogle af mentorordninger kan evt. bruges til at støtte eleverne i deres<br />
praktikpladssøgning, sammen med de øvrige med<strong>arbejde</strong>re på erhvervsskolen.<br />
56
4.1: Grundforløbsaktiviteter på Aalborg tekniske skole<br />
I starten af grundforløbet – evt. efter introduktionsforløb<br />
Eleven kan allerede her blive registreret s<strong>om</strong> praktikpladssøgende på LOP-kontoret. Når<br />
<strong>det</strong> sker, skal der laves en plan for praktikpladssøgning, s<strong>om</strong> skal indgå i elevens<br />
uddannelsesplan. (BEK 879, § 100)<br />
Ansvaret for <strong>det</strong>te har kontaktlæreren.<br />
Der laves et ca. 2-4 timers forløb, s<strong>om</strong> skemalægges, kal<strong>det</strong> PRAKTIK I.<br />
(Jævnfør BEK 879, §§ 101 og 102)<br />
Indhol<strong>det</strong> er her:<br />
Information <strong>om</strong> vekseluddannelsessystemet og <strong>om</strong> ansvaret for at finde<br />
praktikpladser, tilrettet <strong>det</strong> konkrete fag<strong>om</strong>råde. Herunder lidt <strong>om</strong> aftaletyper.<br />
Præsentation af hvordan skolen kan hjælpe til: Praktikpladskonsulenten,<br />
studievejlederen og LOP-kontoret.<br />
Første præsentation af www.praktikpladsen.dk og relevante materialer og<br />
hjælpemidler.<br />
Alle elever får hæftet: ”Praktiktak – hjælp til søgning af praktikplads ”, og får <strong>det</strong><br />
demonstreret.<br />
Praktikpladsopsøgeren har ansvaret for gennemførelse af aktiviteten<br />
Ved begyndelsen af URO-forløbet, <strong>det</strong> fagspecifikke forløb<br />
For elever der stadig er praktikpladssøgende, laves et forløb på mindst 4 timer, kal<strong>det</strong><br />
PRAKTIK II.<br />
Indhol<strong>det</strong> er her:<br />
Information <strong>om</strong> målrettet opsøgning inden for <strong>det</strong> valgte fag.<br />
Øvelser <strong>om</strong>kring ansøgninger, samtaleteknik mv. (Dette kan evt. planlægges i<br />
sam<strong>arbejde</strong> med LUU, virks<strong>om</strong>hedsrepræsentanter mv.)<br />
Der udleveres breve til alle elever med deres kode til www.praktikpladsen.dk .<br />
Inden forløbet e-mailer uddannelses- og erhvervsvejlederne holdnumre til LOPkontoret,<br />
og får elevernes koder indflettet i et standardbrev. I brevet vil være en<br />
kort vejledning til Praktikpladsen.dk, samt information <strong>om</strong> kravene i forbindelse<br />
med evt. senere optagelse i skolepraktik. LOP-kontoret ud<strong>arbejde</strong>r <strong>det</strong>te<br />
standardbrev.<br />
Plan for hvad der skal ske i <strong>det</strong> videre forløb frem til udslusningssamtale mv.<br />
Praktikpladskonsulenten har ansvaret for gennemførelse af denne aktivitet.<br />
57
Ved afslutning af grundforløbet<br />
For elever, der stadig er uden uddannelsesaftale, tilbydes et praktikophold i en<br />
virks<strong>om</strong>hed på op til 14 dage. Forløbet kan resultere i en forlængelse af grundforløbet og<br />
f.eks. have karakter af valgfri undervisning.<br />
Formålet med praktikken er at give eleven arbejdspladserfaring. Der kan evt. planlægges<br />
opfølgning på skolen.<br />
Informationsmøde/ udslusningssamtale:<br />
Hvis der er skolepraktik på uddannelsen:<br />
Der indkaldes til et informationsmøde <strong>om</strong> skolepraktik tidligst 14 dage før, senest<br />
1 uge efter grundforløbets afslutning. Eleverne har mødepligt til <strong>det</strong>te møde, og<br />
overholdes denne ikke, kan eleverne ikke senere optages i skolepraktik. (BEK<br />
879, § 112, stk. 2).<br />
Mø<strong>det</strong> indkaldes med en uges varsel.<br />
På mø<strong>det</strong>/udslusningssamtalen følges op på PRAKTIK II – forløbet og elever der<br />
ønsker skolepraktik skal have information <strong>om</strong>, at CV skal lægges på<br />
www.praktikpladsen.dk inden 14 dage efter mø<strong>det</strong>. Evt. kan eleverne ud<strong>arbejde</strong><br />
og lægge CV’et ind på mø<strong>det</strong>. Der underskrives kontrakt <strong>om</strong> <strong>det</strong>te i forbindelse<br />
med udfyldelse af oplysningsseddel.<br />
På mødes registreres eleven s<strong>om</strong> praktikpladssøgende, hvis <strong>det</strong> ikke er sket<br />
tidligere i grundforløbet.<br />
<strong>En</strong>dvidere informeres <strong>om</strong> EMMA-kravene i forbindelse med skolepraktik – og den<br />
videre indkaldelses- og ansættelsesprocedure.<br />
For uddannelser uden skolepraktik:<br />
Der afholdes normale udslusningssamtaler, hvor eleven skal have tilbudt<br />
registrering s<strong>om</strong> praktikpladssøgende og registrering på www.praktikpladsen.dk.<br />
De udfyldte oplysningsskemaer sendes derefter til LOP-kontoret til registrering i EASY-P.<br />
Indkaldelsen til evt. skolepraktik:<br />
14 dage efter informationsmø<strong>det</strong> indkaldes de elever, der har en synlig personlig<br />
profil på www.praktikpladsen.dk.<br />
Elever, der 14 dage efter mø<strong>det</strong> ikke er synlige på Praktikpladsen.dk, slettes s<strong>om</strong><br />
praktikpladssøgende og kan ikke optages i skolepraktik. (BEK 879, § 110 stk. 3).<br />
I forbindelse med indkaldelsen kan planen for <strong>det</strong> videre forløb gives til eleven:<br />
Yderligere informationsmøde, ansættelsesprocedure, ansættelsessamtaler med<br />
repræsentanter for LUU.<br />
58
Når eleven er optaget i skolepraktik:<br />
Eleven skal under skolepraktikforløbet løbende EMMA-vurderes, og bl.a. skal<br />
elevens personlige profil løbende være synlig og opdateret på<br />
www.praktikpladsen.dk.<br />
Eleverne modtager aut<strong>om</strong>atisk en e-mail 1 uge før profilens synlighed udløber<br />
med besked <strong>om</strong> at sørge for fornyelse.<br />
Én gang <strong>om</strong> måneden kan LOP-kontoret lave en liste over igangværende<br />
skolepraktikelever, der ikke er synlige på praktikpladsen. Listen sendes til de<br />
respektive skolepraktikinstruktører eller praktikpladskonsulenter, der sørger for<br />
besked til eleverne.<br />
59
4.1.2: Grundforløbsaktiviteter på Aalborg Handelsskole<br />
På grundforløbet skal eleven i gang med at søge praktikpladser og skal klædes på til<br />
kravet <strong>om</strong> at være aktivt søgende i forhold til evt. skolepraktik og EMMA-kriterierne.<br />
Aalborg Handelsskoles aktiviteter i forbindelse med elevernes jobsøgning er strukturelt<br />
og organisatorisk præget af <strong>det</strong> traditionelt lange grundforløb på en handelsskole.<br />
Aktiviteter for eleverne, hvor praktikkonsulenterne er direkte involverede, falder inden for<br />
følgende <strong>om</strong>råder:<br />
Brancheorientering<br />
Jobsøgningshæfte<br />
Jobcafé<br />
Vedligeholdelse af jobopslagstavle og hjemmeside<br />
Erhvervspraktik<br />
Orientering <strong>om</strong> Praktik Service<br />
Registrering s<strong>om</strong> praktikpladssøgende<br />
Informationsmøde <strong>om</strong> skolepraktik<br />
Aktiviteterne bliver alle igangsat og koordineret fra skolens afdeling for Praktik Service,<br />
bortset fra brancheorienteringen, s<strong>om</strong> typisk koordineres af uddannelses- og<br />
erhvervsvejlederne på grundforløbet. Hertil k<strong>om</strong>mer kurser i jobsøgning, s<strong>om</strong><br />
uddannelses- og erhvervsvejlederne i sam<strong>arbejde</strong> med faglærere organiserer og<br />
gennemfører.<br />
Brancheorientering<br />
Brancheorienteringen ligger allerede under introforløbet ved starten af grundforløbet og<br />
igen – i en meget udvi<strong>det</strong> form - ved starten af 2. og 4. halvår.<br />
Formålet er at afklare eleverne med hensyn til valg af hovedforløb: Detail – kontor –<br />
handel – finans og specialerne herunder.<br />
Brancheorienteringen er vigtig s<strong>om</strong> led i aktiviteterne i forbindelse med<br />
praktikpladssøgning, da denne først bliver effektiv og målrettet, når eleverne ved, inden<br />
for hvilket hovedforløb de ønsker at tegne uddannelsesaftale.<br />
Ved brancheorienteringen deltager indbudte virks<strong>om</strong>hedsrepræsentanter fra de<br />
forskellige uddannelses<strong>om</strong>råder.<br />
60
Jobsøgningshæfte<br />
Skolen har udarbej<strong>det</strong> et jobsøgningshæfte, hvor eleverne finder gode råd til<br />
ansøgningen, til CV og til den personlige samtale. Hæftet udleveres af uddannelses- og<br />
erhvervsvejlederne, oftest i forbindelse med kursus i jobsøgning.<br />
Jobcafé<br />
Umiddelbart efter brancheorienteringen ved starten af 4. halvår besøges samtlige hold<br />
med afsluttende grundforløbselever, og der orienteres her særskilt <strong>om</strong>, at jobcafeen nu<br />
er et tilbud til dem.<br />
I øvrigt er jobcafeen et tilbud til alle praktikpladssøgende elever på Aalborg Handelsskole<br />
– uanset <strong>om</strong> man går på grundforløb, hhx, er i skolepraktik eller har afsluttet<br />
grundforløbet og er registreret i ”jobbanken” s<strong>om</strong> praktikpladssøgende.<br />
I jobcafeen kan eleverne:<br />
se de aktuelle elevjob, s<strong>om</strong> også findes på skolens hjemmeside<br />
få hjælp til at skrive nogle fornuftige ansøgninger<br />
forberede sig til at gå til jobsamtale<br />
blive lidt mere afklaret på egne stærke sider, og hvilke job deres kvalifikationer og<br />
k<strong>om</strong>petencer passer til<br />
få udleveret individuelt brugernavn og adgangskode til Praktikpladsen.dk<br />
Jobcafeen er et tilbud, eleverne kan møde således:<br />
I perioden januar til maj: 1 - 2 gange/uge afhængig af skoleafdeling. Åbningstiden<br />
er 1 – 2 timer pr. gang<br />
Jobcafeen bemandes af en praktikkonsulent<br />
Eleverne skal ikke bestille tid, men kan bare dukke op inden for åbningstiden<br />
Hvis der er mange kunder i jobcafeen, aftales der en rækkefølge<br />
Herudover kan der laves individuelle aftaler med begge skolens<br />
praktikkonsulenter<br />
Vedligeholdelse af jobopslagstavle og hjemmeside<br />
På alle skoleafdelinger er der jobopslagstavle, hvor der hænger papirkopier af jobopslag<br />
(elevstillinger) inden for skolens <strong>om</strong>råde.<br />
Virks<strong>om</strong>hederne tilbydes at kunne sende stillingsopslag direkte til skolen. Denne service<br />
over for virks<strong>om</strong>hederne er gratis.<br />
De ledige elevjob kan også findes på skolens hjemmeside.<br />
61
Opslagene fjernes fra opslagstavlerne og skolens hjemmeside, når ansøgningsfristen for<br />
eleverne udløber.<br />
På jobopslagstavlerne kan eleverne i øvrigt hente information <strong>om</strong> jobcafeen samt hente<br />
en liste over gode hjemmesider med elevjob.<br />
Erhvervspraktik<br />
Skolens grundforløbselever k<strong>om</strong>mer både på 1. og 2. år ud i erhvervspraktik i en uge,<br />
hvor formålet både er en personlig afklaring hos den enkelte elev, men også at eleven<br />
måske kan få tilsagn <strong>om</strong> en uddannelsesaftale efterfølgende.<br />
I løbet af erhvervspraktikugen besøges eleverne af en kontaktlærer.<br />
Eleverne skal selv finde deres erhvervspraktikplads, men konsulenterne er behjælpelige<br />
med de sidste pladser. De ”blåstempler” aftalerne med hensyn til indhold og kvalitet samt<br />
følger op efter erhvervspraktikugen.<br />
Der er ofte efterfølgende henvendelser fra både elever og virks<strong>om</strong>heder med hensyn til<br />
godkendelse af en virks<strong>om</strong>hed s<strong>om</strong> uddannelsessted, vejledning <strong>om</strong> uddannelsesaftale<br />
mv.<br />
Orientering <strong>om</strong> Praktik Service i klasserne<br />
Alle afsluttende grundforløbselever modtager i løbet af april eller maj på 4. halvår et<br />
skemalagt besøg af en praktikkonsulent.<br />
Besøget varer typisk en lektion og indeholder information <strong>om</strong> følgende <strong>om</strong>råder:<br />
Praktikpladser i Danmark<br />
Jobopslagstavle / www.ah.dk<br />
- avisannoncer<br />
- stillingsopslag direkte fra virks<strong>om</strong>heder<br />
Andre hjemmesider med job<br />
Jobcafeen<br />
Det at blive registreret s<strong>om</strong> praktikpladssøgende<br />
- oplysningsskema<br />
- personlig samtale<br />
- <strong>det</strong> at blive ”headhuntet” til et elevjob - vi kontakter udvalgte ansøgere<br />
Mobilitetsfremmende ydelser<br />
Elevtiden i virks<strong>om</strong>heden<br />
- uddannelsesaftale<br />
- prøvetid<br />
- uddannelsesplan<br />
Skoleperioder og fagprøve<br />
62
Praktik Service’s tilbud <strong>om</strong> personlig rådgivning og vejledning i elevtiden<br />
Skolepraktik<br />
- EMMA<br />
- www.praktikpladsen.dk<br />
- informationsmøde med mødepligt<br />
- skolepraktikydelse<br />
Der lægges særlig vægt på følgende:<br />
Vigtigheden af at blive registreret s<strong>om</strong> praktikpladssøgende, så skolens<br />
praktikkonsulenter kan ”headhunte” eleverne til job, der ikke er slået offentligt op,<br />
men s<strong>om</strong> kun indtelefoneres til skolen<br />
Den korrekte procedure for at blive registreret s<strong>om</strong> søgende rettidigt, så man kan<br />
”kvalificere sig” til at få tilbudt skolepraktik, herunder kravene <strong>om</strong> deltagelse i<br />
informationsmøde med mødepligt og kravet <strong>om</strong> at have en synlig personlig profil<br />
på Praktikpladsen.dk<br />
De øvrige krav i EMMA-kriterierne<br />
Alle elever får udleveret et personligt brev med brugernavn og adgangskode til<br />
Praktikpladsen.dk. Brevet indeholder i øvrigt vejledning i, hvordan man kan<br />
udfylde sin personlige profil og gøre den synlig for virks<strong>om</strong>hederne.<br />
Elever, der ikke er fremmødte i den pågældende time, får efterfølgende udleveret<br />
brevet med brugernavn og adgangskode samt vejledning til Praktikpladsen.dk af<br />
deres kontaktlærer.<br />
Det er skolens ansvar, at elever på grundforløbet får udleveret brugernavn og<br />
adgangskode til Praktikpladsen.dk samt passende vejledning i, hvordan den personlige<br />
profil udfyldes, og hvordan den gøres synlig for virks<strong>om</strong>hederne<br />
Opgaven varetages af en praktikkonsulent.<br />
Registrering s<strong>om</strong> praktikpladssøgende<br />
I den sidste del af grundforløbet kan alle afgangselever henvende sig og blive registreret<br />
s<strong>om</strong> praktikpladssøgende.<br />
Eleverne udfylder et internt oplysningsskema med angivelse af prioriterede<br />
praktikønsker, og elevernes faglige og personlige stærke sider anføres.<br />
Oplysningsskemaet danner udgangspunkt for en personlig samtale med en af skolens<br />
praktikkonsulenter.<br />
Informationsmøde <strong>om</strong> skolepraktik<br />
Alle elever, der er rettidigt registrerede s<strong>om</strong> praktikpladssøgende, indkaldes til<br />
informationsmøde <strong>om</strong> skolepraktik.<br />
63
Her gennemgås mulighederne for skolepraktik, ansøgningsfrist, ”ansættelsessamtale”,<br />
EMMA-reglerne, skolepraktikydelse og kravene <strong>om</strong> den synlige personlige profil på<br />
Praktikpladsen.dk.<br />
Skematisk oversigt over grundforløbsaktiviteterne på Aalborg Handelsskole<br />
1. halvår<br />
2. halvår<br />
3. halvår<br />
4. halvår<br />
August Introduktionsforløb – brancheorientering<br />
September<br />
Oktober<br />
November<br />
December<br />
Januar Brancheorientering Jobcafé<br />
tilbydes*<br />
Februar Erhvervspraktik<br />
Marts<br />
April Orientering <strong>om</strong> Praktik Service*<br />
Maj<br />
Juni<br />
August<br />
September<br />
Oktober<br />
November Erhvervspraktik<br />
December<br />
Januar Brancheorientering Jobcafé<br />
tilbydes<br />
Februar<br />
Marts<br />
April Orientering <strong>om</strong> Praktik Service. Besøg hos<br />
Maj<br />
afgangseleverne på grundforløbet i forbindelse<br />
med udslusning**<br />
Juni Frist for registrering s<strong>om</strong> søgende 1/6 Informationsmøde<br />
<strong>om</strong><br />
skolepraktik<br />
(*: Tilbydes til elever på 2. halvår, hvis de ønsker at tegne uddannelsesaftale efter et<br />
étårigt grundforløb.)<br />
(**: Alle afsluttende grundforløbselever får skemalagt besøg. Afgangseleverne på hhx får<br />
tilbudt en fællesorientering efter skoletid.)<br />
64
4.2: Skolepraktik<br />
Erhvervsuddannelserne er tilrettelagt s<strong>om</strong> vekseluddannelser, således at undervisningen<br />
senest efter gennemførelsen af et grundforløb veksler mellem skoleundervisning og<br />
praktikuddannelse. Praktikuddannelsen skal s<strong>om</strong> udgangspunkt foregå i en eller flere<br />
virks<strong>om</strong>heder.<br />
Elever, der ikke opnår en uddannelsesaftale med en virks<strong>om</strong>hed, har mulighed for at<br />
gennemføre praktikuddannelsen i skolepraktik, jf. kapitel 7 a i LBK nr. 183 af 22. marts<br />
2004.<br />
Skolepraktikordningen <strong>om</strong>fatter i henhold til § 66 a i erhvervsuddannelsesloven følgende<br />
tre grupper af elever:<br />
1. Egnede, praktikpladssøgende elever, der to måneder efter at have afsluttet et<br />
adgangsgivende grundforløb (karensperioden) ikke har eller har haft en<br />
uddannelsesaftale.<br />
2. Egnede, praktikpladssøgende elever, der uforskyldt har mistet en<br />
uddannelsesaftale s<strong>om</strong> led i en erhvervsuddannelse.<br />
3. Egnede, praktikpladssøgende elever, der opfylder kravet <strong>om</strong> afsluttet grundforløb,<br />
jf. 1), ved på optagelsestidspunktet mindst at kunne få godskrevet<br />
skoleundervisning på grundlag af anden undervisning, der er gennemført<br />
(afsluttet) inden for de seneste to år og tilrettelagt uden for<br />
erhvervsuddannelserne.<br />
Trin 2 eller senere trin af en uddannelse, der er trindelt, skal tillige tilbydes elever, der har<br />
gennemført uddannelsens trin 1. Elever, der har gennemført en trindelt uddannelse, skal<br />
dog også orienteres <strong>om</strong> mulighederne for at gennemføre uddannelse efter reglerne <strong>om</strong><br />
EUD+.<br />
Reglerne <strong>om</strong> skolepraktik undergik en revision ved lov 1228 fra 27. december 2003.<br />
På de skoler, hvor opsøgeren eller praktikpladskonsulenten er meget involveret i<br />
skolepraktik<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>, er <strong>det</strong> vigtigt at kende disse ændringer:<br />
Skolepraktikydelse<br />
Pr. 1. januar 2004 blev der indført en skolepraktikydelse til elever i skolepraktik.<br />
Ydelsens størrelse fastsættes på den årlige finanslov og svarer til <strong>det</strong> niveau, der<br />
gælder elever på produktionsskoler.<br />
Ydelsen gælder for elever, der er optaget i skolepraktik efter 31. december 2003.<br />
Elever, der modtager løn fra en arbejdsgiver, arbejdsløshedsdagpenge,<br />
kontanthjælp/starthjælp, revalideringsydelse eller anden offentlig støtte, der<br />
65
tilsigter at dække leve<strong>om</strong>kostninger, er ikke berettiget til at modtage ydelsen.<br />
Skoleydelsen afløser den tidligere elevgodtgørelse, s<strong>om</strong> svarer til<br />
overensk<strong>om</strong>sten for elever på <strong>det</strong> pågældende uddannelses<strong>om</strong>råde.<br />
Elever, der har påbegyndt skolepraktik før 1. januar 2004, modtager<br />
elevgodtgørelse svarende til overensk<strong>om</strong>stmæssig elevløn, dog senest indtil<br />
udgangen af 2008.<br />
Uddannelser uden skolepraktik<br />
S<strong>om</strong> udgangspunkt skal alle erhvervsuddannelser udbydes med skolepraktik.<br />
Undervisningsministeren har dog efter indstilling fra Rå<strong>det</strong> for de grundlæggende<br />
Erhvervsrettede Uddannelser (REU) fastsat, at en række uddannelser ikke skal udbydes<br />
med skolepraktik (negativlisten), jf. § 66 b, stk. 3, i erhvervsuddannelsesloven.<br />
Negativlisten for skolepraktik 1. oktober 2006 kan ses på adressen:<br />
http://us.uvm.dk/erhverv/generelt/negativliste_011006.pdf<br />
S<strong>om</strong> en af nyskabelserne fra 2003 er <strong>det</strong> nu også muligt at etablere<br />
adgangsbegrænsning til skolepraktik til enkelte uddannelser.<br />
Ved afgørelsen af, <strong>om</strong> en uddannelse skal optages på negativlisten, vil<br />
beskæftigelsesmæssige forhold og praktikpladssituationen inden for<br />
uddannelses<strong>om</strong>rå<strong>det</strong> være afgørende, liges<strong>om</strong> også økon<strong>om</strong>iske og praktiske forhold<br />
kan spille ind. Nye uddannelser optages normalt på listen, og først når de har virket i<br />
vekseluddannelsessystemet nogle år, tages der stilling til, <strong>om</strong> de skal udbydes med<br />
skolepraktik.<br />
Overgangskursus<br />
Elever, hvis grundforløb ikke umiddelbart giver adgang til en uddannelse med<br />
skolepraktik, er berettiget til optagelse på et kursus af højst 10 ugers varighed, s<strong>om</strong><br />
kvalificerer eleven til at fortsætte i en anden erhvervsuddannelse, s<strong>om</strong> udbydes med<br />
skolepraktik. Skolen har ansvaret for, at eleven tilbydes et sådant overgangskursus<br />
Indførelse af kvote nul på 8 uddannelser<br />
Pr. 1. januar 2005 indføres der adgangsbegrænsning til skolepraktik på 8 uddannelser,<br />
der får tildelt en kvote på 0. Det drejer sig <strong>om</strong>:<br />
Elektronik og svagstrøm<br />
Snedkeruddannelsen<br />
Træfagenes byggeuddannelse<br />
66
Elektrikeruddannelsen<br />
Mekanikeruddannelsen<br />
Kontoruddannelse med specialer<br />
Data- og k<strong>om</strong>munikationsuddannelsen<br />
Teknisk designer<br />
<strong>En</strong> kvote på nul indebærer, at skolerne, der udbyder de nævnte uddannelser, alene har<br />
mulighed for at tilbyde skolepraktik på de pågældende uddannelser til elever, der<br />
uforskyldt mister deres uddannelsesaftale.<br />
Hertil k<strong>om</strong>mer, at en elev, der deltager i forsøg med flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler eller korte<br />
aftaler inden for de nævnte uddannelses<strong>om</strong>råder, i begrænset <strong>om</strong>fang kan deltage i<br />
skolepraktik og bruge skolepraktik s<strong>om</strong> <strong>det</strong> ”kit”, der sikrer et sammenhængende<br />
uddannelsesforløb.<br />
EMMA-kriterierne<br />
Allerede med den forrige Bekendtgørelse <strong>om</strong> erhvervsuddannelser (BEK 1243 af<br />
12/12/2004) blev de såkaldte EMMA-kriterier præciseret og skærpet.<br />
EMMA-kravene gælder for alle elever, der søger optagelse i skolepraktik og for alle<br />
igangværende skolepraktikelever.<br />
Skolepraktikelever skal opfylde EMMA-kravene uafbrudt i den del af deres praktiske<br />
erhvervsuddannelse, der foregår i skolepraktik.<br />
E – egnet<br />
For at kunne optages til skolepraktik skal eleven være egnet, <strong>det</strong> vil sige kvalificeret til at<br />
gennemføre den primært ønskede erhvervsuddannelse eller en anden relevant<br />
erhvervsuddannelse og til efterfølgende at fungere på arbejdsmarke<strong>det</strong>.<br />
Når eleven helhedsvurderes i forbindelse med afslutningen af grundforløbet, erklæres<br />
samtidig, at eleven er egnet til at starte praktikuddannelsen i en virks<strong>om</strong>hed. Derfor vil<br />
helhedsvurderingen i praksis træde i ste<strong>det</strong> for en selvstændig egnethedsvurdering.<br />
M – mobil geografisk<br />
Eleven skal være parat til at modtage en ledig praktikplads, henholdsvis<br />
skolepraktikplads eller udstationering (VFU) med henblik på praktikplads, også uden for<br />
elevens lokal<strong>om</strong>råde. Eleven skal senest ved grundforløbets afslutning aktivt reagere på<br />
tilbudte praktikpladser, uanset hvor praktikpladsen findes.<br />
67
Der er ingen nærmere grænser for, hvor lang transporttid der kan accepteres, da<br />
mobiliteten principielt er landsdækkende. Hvis flytning af bopæl er påkrævet, skal skolen<br />
vejlede <strong>om</strong> muligheden for at opnå tilskud til relevant mobilitetsfremmende ydelse i<br />
henhold til lov <strong>om</strong> Arbejdsgivernes Elevrefusion.<br />
Hvis en elev siger nej til en praktikplads/udstationering uden for lokal<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>, indgår <strong>det</strong><br />
i vurderingen, <strong>om</strong> eleven i løbet af kort tid vil have mulighed for at få en praktikplads i<br />
lokal<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>.<br />
Med hensyn til transportudgifter ved ordinær praktikplads gælder de almindelige<br />
skatteregler vedrørende befordring.<br />
M – mobil fagligt<br />
Eleven skal senest ved afslutning af grundforløbet reagere på tilbudte praktikpladser<br />
inden for de hovedforløb, s<strong>om</strong> elevens grundforløb giver adgang til.<br />
Det følger af kravet <strong>om</strong> faglig mobilitet, at eleven skal være fleksibel i sit<br />
uddannelsesvalg, i<strong>det</strong> eleven skal acceptere en rimelig praktikplads henholdsvis<br />
skolepraktikplads inden for en anden uddannelse end den primært ønskede.<br />
Skolen skal vejlede <strong>om</strong>, hvilke uddannelser grundforløbet i øvrigt giver adgang til.<br />
Skolen skal også vejlede <strong>om</strong> andre relevante ungd<strong>om</strong>suddannelser eksempelvis<br />
landbrugsuddannelsen og social- og sundhedsuddannelserne (SOSU).<br />
Skolen skal tilbyde eleven supplerende grundforløbsundervisning. <strong>En</strong> elev, der takker nej<br />
til et sådan tilbud, kan ikke betragtes s<strong>om</strong> fagligt mobil.<br />
Det kan indgå i rimelighedsvurderingen, <strong>om</strong> eleven kan fortsætte i en anden uddannelse<br />
uden væsentligt tab af uddannelsestid, samt <strong>om</strong> eleven i løbet af kort tid har udsigt til en<br />
praktikplads inden for den primært ønskede uddannelse.<br />
Supplerende grundforløbsundervisning i karensperioden:<br />
Skolerne skal tilbyde eleverne supplerende grundforløbsundervisning i karenstiden.<br />
<strong>En</strong> sådan undervisning skal ses s<strong>om</strong> et led i elevernes faglige mobilitet, i<strong>det</strong> der skal<br />
tilbydes undervisning, der giver eleven mulighed for at rette sit uddannelsesønske mod<br />
uddannelser, hvor der er bedre praktikpladsmuligheder end i elevens første<br />
uddannelsesønske.<br />
A – aktivt søgende<br />
Eleven skal selv være aktivt søgende og skal s<strong>om</strong> minimum:<br />
68
Selv tage passende initiativer for at opnå praktikplads<br />
Være registreret s<strong>om</strong> praktikpladssøgende senest fra afslutningen af<br />
grundforløbet<br />
Være registreret på www.praktikpladsen.dk, med en synlig personlig profil og<br />
uddannelsesønsker<br />
Søge elevstillinger via www.praktikpladsen.dk<br />
Søge andre elevstillinger, og tage imod anviste praktikpladser (virks<strong>om</strong>hedsforlagt<br />
undervisning, del- og restaftaler)<br />
Læs i øvrigt Undervisningsministeriets <strong>håndbog</strong> ”Skolepraktik i erhvervsuddannelserne”<br />
på adressen http://pub.uvm.dk/2006/skolepraktik/index.html<br />
69
5: Konsulentprofilen<br />
Den relevante konsulentprofil<br />
S<strong>om</strong> gennemgået i de 3 foregående kapitler har de fleste praktikpladskonsulenter<br />
opgaver, der kan spænde bredt fra virks<strong>om</strong>hedsopsøgning over servicering af<br />
virks<strong>om</strong>heder og elever.<br />
Opgaverne er dels udadrettede s<strong>om</strong> ”sælger” og s<strong>om</strong> fagperson med stor <strong>det</strong>ail-viden<br />
både på erhvervsuddannelses<strong>om</strong>rå<strong>det</strong> generelt og specifikt på <strong>det</strong> pågældende<br />
uddannelses<strong>om</strong>råde, dels interne på skolen – over for elever, kontaktlærere og/eller<br />
studievejledere, administrativt personale i praktikadministrationen samt skolens ledelse.<br />
For at kunne matche <strong>det</strong> brede spekter af arbejds<strong>om</strong>råder og -opgaver skal man besidde<br />
et tilsvarende bredt spekter af kvalifikationer og k<strong>om</strong>petencer – både på <strong>det</strong> faglige og<br />
personlige plan:<br />
Praktikkonsulenten bør have følgende faglige kvalifikationer og k<strong>om</strong>petencer:<br />
<strong>En</strong> relevant faglig baggrund evt. med videregående teoretisk uddannelse<br />
Branchekendskab<br />
Minimum 5 års erhvervserfaring, gerne med indsigt i projekt<strong>arbejde</strong><br />
It-brugererfaring<br />
Opbygge og vedligeholde netværk<br />
Opbygge og vedligeholde de nødvendige papirgange<br />
Medvirke i nødvendige kampagner<br />
Medvirke til ud<strong>arbejde</strong>lse af materialer til virks<strong>om</strong>heder<br />
Ud<strong>arbejde</strong> kvartalsplaner for <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
Praktikkonsulenten bør have følgende personlige k<strong>om</strong>petencer:<br />
God situationsfornemmelse og empati<br />
Troværdighed – herunder evnen til at overholde aftaler<br />
Være serviceminded<br />
Være forandringsparat, nysgerrig og eksperimenterende<br />
Være vedholdende og kunne tåle at få ”nej” mange gange<br />
Mundtlig og skriftlig k<strong>om</strong>munikationsevne over for alle – uanset, alder,<br />
uddannelsesmæssig baggrund og sociale lag<br />
Formidlingsevne<br />
God ordenssans og evne til at kunne strukturere sit <strong>arbejde</strong><br />
Kunne <strong>arbejde</strong> selvstændigt og i team<br />
Kunne stille krav til sig selv og sine kolleger<br />
70
Eksempel på en funktionsbeskrivelse for en praktikpladskonsulent<br />
Stillingsindehaveren: Praktikpladskonsulent<br />
Primære samarbejdspartnere: Øvrige <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re<br />
LOP-kontoret<br />
Funktionsbeskrivelse:<br />
Hovedvægten i stillingen s<strong>om</strong> praktikpladskonsulent er kontakt til og opsøgning af<br />
nuværende og k<strong>om</strong>mende kunder (praktikvirks<strong>om</strong>heder og elever) – dvs. <strong>det</strong><br />
”salgsmæssige” har stor vægt. Dette indebærer imidlertid sam<strong>arbejde</strong> med øvrige<br />
personalegrupper på skolen og kendskab til de praktikpladssøgende elever. Jobbet<br />
befinder sig derfor i spændingsfeltet mellem elever, virks<strong>om</strong>hed og skole.<br />
Opgaver i forhold til nuværende og k<strong>om</strong>mende praktikvirks<strong>om</strong>heder:<br />
V<br />
PP<br />
S E<br />
Opbygge et vedvarende netværk af private og offentlige virks<strong>om</strong>heder, der kan<br />
fungere s<strong>om</strong> praktiksteder i eget <strong>om</strong>råde.<br />
Opsøge nye virks<strong>om</strong>heder, der kan godkendes til hel eller delvis uddannelse af<br />
EUD-eleverne. Herunder at medvirke til etablering af flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler og<br />
korte uddannelsesaftaler.<br />
Påbegynde godkendelsesprocedure med de nye virks<strong>om</strong>heder, og medvirke til<br />
fleksible virks<strong>om</strong>hedsgodkendelser.<br />
Medvirke til at finde egnede praktiksteder i udlan<strong>det</strong> under PIU-ordningen, i<br />
sam<strong>arbejde</strong> med skolens PIU-sekretariat.<br />
Vedligeholde nuværende læreforhold med henblik på genbesætning af<br />
praktikpladserne.<br />
Sikre at papirgange, informationer og service til virks<strong>om</strong>heder i forhold til<br />
uddannelsesaftaler bliver korrekte og effektive.<br />
Medvirke til at eleverne bliver oplyst <strong>om</strong> konkrete jobmuligheder.<br />
I sam<strong>arbejde</strong> med skolepraktik-instruktørerne at sikre optimal brug af VFU, del- og<br />
restaftaler fra skolepraktik.<br />
Registrere alle virks<strong>om</strong>hedsbesøg i Praktik+<br />
71
Opgaver i forhold til elever:<br />
Varetage afholdelse af introduktionsforløb / jobsøgningskurser for<br />
grundforløbselever. Dette gøres evt. i sam<strong>arbejde</strong> med kontaktlærere, faglærere<br />
eller øvrige <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re i teamet.<br />
Varetage matchning af elever til konkrete jobprofiler.<br />
Have oplysninger <strong>om</strong> praktikpladssøgende elever på eget <strong>om</strong>råde.<br />
Opgaver i forhold til teamet af <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re, uddannelsesudvalg, m.m.:<br />
Deltage i møder med de øvrige praktikpladskonsulenter i teamet af <strong>opsøgende</strong><br />
med<strong>arbejde</strong>re med henblik på at være opdateret <strong>om</strong>kring: Lovgivning, regler og<br />
nyheder på praktikplads<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>.<br />
Deltage i møder med lokale uddannelsesudvalg <strong>om</strong>kring information og<br />
igangværende aktiviteter.<br />
Sikre at rutiner og arbejdsgange bliver korrekte i sam<strong>arbejde</strong> med LOP-kontoret,<br />
skolens øvrige administration og med<strong>arbejde</strong>re.<br />
Deltage i relevant efteruddannelse og erfaringsudveksling på lokalt, regionalt og<br />
nationalt plan.<br />
Medvirke i ud<strong>arbejde</strong>lse af materiale til virks<strong>om</strong>heder og elever.<br />
Ud<strong>arbejde</strong> kvartalsplaner for <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>.<br />
72
6: Til erhvervsskolernes ledelse<br />
Der har i mange år været praktikplads<strong>opsøgende</strong> aktiviteter på erhvervsskolerne.<br />
Skolernes LOP-kontorer har ud over registrering af uddannelsesaftaler i forskellig grad<br />
også arbej<strong>det</strong> med virks<strong>om</strong>hedskontakt og <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>. Faglærere og<br />
skolepraktikinstruktører har ligeledes haft <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> praktikplads<strong>arbejde</strong> s<strong>om</strong> en del<br />
af deres arbejdsopgaver. Det er der mange grunde til.<br />
Den lovmæssige begrundelse:<br />
Efter bekendtgørelse af lov <strong>om</strong> erhvervsuddannelser nr. 183 af 22/3, 2004:<br />
§ 43: Praktikpladser formidles af skoler m.v., s<strong>om</strong> udbyder<br />
erhvervsuddannelsernes grundforløb. Det påhviler skolerne mv. at udføre<br />
<strong>opsøgende</strong> virks<strong>om</strong>hed med henblik på fremskaffelse af praktikpladser.<br />
Videre I bekendtgørelse <strong>om</strong> erhvervsuddannelser nr. 879 af 06/07/2007 står der:<br />
§ 45: Skolerne skal i sam<strong>arbejde</strong> med de faglige udvalg, de lokale<br />
uddannelsesudvalg, k<strong>om</strong>muner, regionale arbejdsmarkedsråd og andre relevante<br />
samarbejdspartnere foretage <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> med henblik på tilvejebringelse<br />
af praktikpladser. Skolerne kan aftale en arbejdsdeling med samarbejdspartnerne.<br />
Stk. 2: Skolernes <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> kan foregå gennem virks<strong>om</strong>hedsbesøg,<br />
information <strong>om</strong> de praktikpladssøgendes kvalifikationer og uddannelsesønsker,<br />
orienterende møder samt anden systematisk indsats.<br />
Stk. 3: Det <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> skal <strong>om</strong>fatte både godkendte og ikke-godkendte<br />
virks<strong>om</strong>heder. For de ikke-godkendte virks<strong>om</strong>heder <strong>om</strong>fatter arbej<strong>det</strong> med de<br />
lokale uddannelsesudvalgs medvirken tillige undersøgelse af mulighederne for at<br />
opnå <strong>det</strong> faglige udvalgs godkendelse af virks<strong>om</strong>heden s<strong>om</strong> praktikplads og<br />
mulighederne for efterfølgende uddannelsesaftaler herunder k<strong>om</strong>binationsaftaler<br />
m.v.<br />
Udviklingen i skolernes <strong>opsøgende</strong> praktikplads<strong>arbejde</strong>:<br />
Udviklingen er i de senere år gået mod en professionalisering af den <strong>opsøgende</strong> opgave<br />
af flere årsager:<br />
1. Sikring af <strong>det</strong> nødvendige antal praktikpladser er en stadig vigtigere opgave for<br />
skolerne. Med adgangsbegrænsning til skolepraktik på flere uddannelser, bliver<br />
en praktikplads på grundforløbet nødvendig for eleven, for at denne kan fortsætte<br />
på hovedforløbet. <strong>En</strong> praktikplads vil derfor være med til at mindske frafald på<br />
grundforløbet og sikre elevtallet på hovedforløbet. Både elevmæssigt og<br />
økon<strong>om</strong>isk er der derfor gode grunde til at investere ressourcer i opsøgning af<br />
73
praktikpladser.<br />
2. Den nødvendige <strong>opsøgende</strong> indsats overstiger ofte de tildelte ressourcer i de<br />
traditionelle LOP-kontorer.<br />
3. Hjælp til etablering af uddannelsesaftaler er blevet en væsentlig service fra<br />
erhvervsskole til virks<strong>om</strong>hed. Nyetablerede virks<strong>om</strong>heder og brancher, der ikke<br />
før har haft lærlinge har brug for meget hjælp til godkendelse mv. og i <strong>det</strong> hele<br />
taget information <strong>om</strong> erhvervsuddannelsessystemet.<br />
4. Virks<strong>om</strong>hederne lægger stor vægt på at få den rigtige elev. I denne matchning<br />
bliver skolens praktikpladskonsulenter en vigtig samarbejdspartner for<br />
virks<strong>om</strong>hederne.<br />
5. Opgaven er meget <strong>om</strong>fattende med skiftende rammer og regelgrundlag. <strong>En</strong><br />
væsentlig del af opgaven s<strong>om</strong> opsøger er at være ajourført med alle regler <strong>om</strong><br />
uddannelsesaftaler og anden væsentlig lovgivning på <strong>om</strong>rå<strong>det</strong>. Det kræver tid til<br />
opgaven. Mængden af uddannelsesaftaletyper er stigende.<br />
6. Virks<strong>om</strong>hederne betragter en praktikpladsopsøger s<strong>om</strong> en fast kontaktperson og<br />
regner med, at der kan ydes service når <strong>det</strong> passer ind i virks<strong>om</strong>hedens<br />
planlægning. Derfor er <strong>det</strong> svært at k<strong>om</strong>binere en opsøgerstilling med<br />
undervisning på faste tidspunkter.<br />
7. Der ligger en væsentlig rådgivningsdel i arbej<strong>det</strong>, en rådgivning s<strong>om</strong><br />
virks<strong>om</strong>hederne regner med er rigtig første gang og en rådgivning, der kan få<br />
store konsekvenser for skolerne. Derved hviler der et stort ansvar på<br />
konsulenterne, et ansvar der kræver, at opgaven betragtes s<strong>om</strong> en selvstændig<br />
profession på skolerne.<br />
8. Der skal være den fornødne tid til opfølgning af virks<strong>om</strong>hedskontakterne. Da<br />
etablering af en uddannelsesaftale kan strække sig over tid, er <strong>det</strong> væsentligt at<br />
samme person står for den første kontakt og den efterfølgende opfølgning.<br />
9. For skolerne bliver et veludbygget virks<strong>om</strong>hedsnetværk mere og mere væsentligt.<br />
Skolernes kvalitetssikring mv. hænger stærkt sammen med løbende kontakt til<br />
virks<strong>om</strong>hederne.<br />
10. Den store statusundersøgelse fra Teknologisk Institut: ”Praktikplads<strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong> på erhvervsskolerne” underbygger disse forhold med anbefalinger fra<br />
lokale uddannelsesudvalg og virks<strong>om</strong>heder <strong>om</strong> at professionalisere <strong>det</strong><br />
<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>.<br />
74
Undervisningsministeriet har støttet op <strong>om</strong> intensivering af <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> i<br />
flere år på forskellige måder:<br />
1. Fra 2001 – 2003 har der i FoU-programmet for erhvervsskolerne været mulighed<br />
for at ansøge <strong>om</strong> midler til <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> i forskellige puljer.<br />
Dette muliggjorde bl.a. organisering af 6 regionale spydspidsprojekter over hele<br />
lan<strong>det</strong>.<br />
2. Med FL2003 blev puljerne <strong>om</strong>lagt til et praktikpladstaxameter på kr. 3150 pr.<br />
aftale (sats for 2004), der holder udover prøvetiden på 3 måneder. Derudover et<br />
særligt tillæg for PIU-aftaler.<br />
3. Igangsætning af forsøg med flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler og korte uddannelsesaftaler,<br />
samt mulighed for finansiering heraf.<br />
4. Udvikling af opsøgersystemet Praktik+ s<strong>om</strong> alle erhvervsskoler frit kan benytte.<br />
5. Udvikling af praktikpladsmødeste<strong>det</strong> www.praktikpladsen.dk.<br />
6. Udviklings<strong>arbejde</strong> <strong>om</strong>kring praktikpladsstatistik på flere måder, bl.a. indførelse af<br />
LIS – Ledelses Informations System. Se mere <strong>om</strong> LIS i afsnit 6.3.<br />
7. FASE II med højere krav til eleverne <strong>om</strong> faglig og geografisk mobilitet.<br />
8. Puljemidler i AER s<strong>om</strong> lokale uddannelsesudvalg og faglige udvalg kan søge til<br />
<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, aktiviteter for søgende elever på grundforløbet (f.eks.<br />
jobsøgningskurser), arrangementer for virks<strong>om</strong>heder og elever mv.<br />
9. Praktikpladspræmie til virks<strong>om</strong>heder der ansætter en ekstra elev.<br />
10. Fra 2006 brug af måltal, der angiver et mål for den enkelte erhvervsskole med<br />
hensyn til antallet af uddannelsesaftaler. Tallet fremk<strong>om</strong>mer ud fra gennemsnittet<br />
de foregående 3 år. Praktikpladstaxametret gradueres ud fra graden af opfyldelse<br />
i forhold til måltallet.<br />
11. Ledelsen kan følge med i indgåelsen af uddannelsesaftaler i forhold til måltallet<br />
på et ”Præmietræksbar<strong>om</strong>eter”. Man kan søge på præmietræk på EASY-P’s<br />
værktøjsside på adressen http://epp.easy.uni-c.dk:7777/ under ”Værktøjer”. Dette<br />
kræver dog, at man har brugeradgang til EASY-P<br />
12. Diverse landsdækkende praktikpladskampagner, bl.a. kampagne for flere elever i<br />
den offentlige sektor.<br />
Der er således både stor politisk opmærks<strong>om</strong>hed og økon<strong>om</strong>isk mulighed for at sætte<br />
ressourcer af til <strong>det</strong> direkte <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>.<br />
75
6.1: Anbefalinger i forbindelse med etablering af <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong> på erhvervsskolerne<br />
Praktikpladskonsulent, opsøger, jobkonsulent, virks<strong>om</strong>hedskonsulent. Selve opgaven<br />
har mange navne, afhængig af, <strong>om</strong> der er tale <strong>om</strong> et selvstændigt korps af opsøgere<br />
eller med<strong>arbejde</strong>re, der har deres daglige gang på skolernes LOP-kontorer.<br />
Erfaringerne fra de steder, hvor der de senere år er arbej<strong>det</strong> bevidst med organisering af<br />
opsøgningen, kan opsamles i nogle få anbefalinger:<br />
1. Fuldtidsstillinger frem for deltidsstillinger. Det fulde udbytte af en<br />
praktikpladskonsulent får skolen, når han/hun har tid og rum til at koncentrere sig<br />
<strong>om</strong> opgaven, og når virks<strong>om</strong>hederne kan lave aftaler uden hensyn til<br />
konsulentens andre opgaver. Ved en fuldtidsansættelse kan man forvente en<br />
professionel tilgang til jobbet.<br />
2. At skolen afgør, hvilken profil opsøgeren skal have:<br />
- <strong>En</strong> konsulent med fagkendskab, f.eks. en tidligere lærer, der kan snakke med<br />
virks<strong>om</strong>hederne <strong>om</strong> faglige ting s<strong>om</strong> indgang til at tale <strong>om</strong> praktikpladser.<br />
- <strong>En</strong> decideret sælgerprofil, der måske især skal tage sig af ”nye” fag eller større<br />
virks<strong>om</strong>heder.<br />
- <strong>En</strong> bredere konsulentprofil der skal repræsentere mange fag og evt. også<br />
formidle efteruddannelse.<br />
3. Vigtig med teamdannelse mellem skolens praktikpladsopsøgere. Det er utrolig<br />
centralt, at skolens virks<strong>om</strong>hedskontakt bliver præget af ensartethed, at de<br />
samme fortolkninger af regler og lovgivning meldes ud til virks<strong>om</strong>hederne. Det<br />
kræver, at der på skolen sidder personer med viden <strong>om</strong> alt nyt, der sker på<br />
<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>, og personer, der har mulighed for at uddanne/ajourføre konsulenterne.<br />
På flere skoler holdes månedlige teammøder med alle skolens<br />
praktikpladskonsulenter. Afhængig af skolens samarbejdsrelationer, kan f.eks.<br />
regionale erfa-møder mellem opsøgere inden for specifikke brancher også være<br />
en god mulighed.<br />
4. At opsøgerne bliver synlige på skolen og får et godt sam<strong>arbejde</strong> med<br />
uddannelses- og erhvervsvejledere og kontaktlærere fra starten med klar fordeling<br />
af opgaver og k<strong>om</strong>petencer.<br />
5. At der ud<strong>arbejde</strong>s en konkret funktionsbeskrivelse for arbej<strong>det</strong>. S<strong>om</strong> bekendt er<br />
der ikke en egentlig stilling i erhvervsskolesammenhæng, der hedder<br />
”Praktikpladsopsøger”. Der er mange gode grunde til at <strong>arbejde</strong> på at <strong>det</strong>te forhold<br />
ændres. Indtil da ud<strong>arbejde</strong>r de fleste skoler en funktionsbeskrivelse, der sætter<br />
rammerne for opgavens udførelse. Et eksempel på en skoles funktionsbeskrivelse<br />
er vist i kapitel 5.<br />
6. At økon<strong>om</strong>ien for opsøgningen er på plads, før indsatsen igangsættes. Ofte bliver<br />
opsøgning betragtet s<strong>om</strong> ”en blød funktion”, der kan skæres i eller tilpasses<br />
afhængig af den undervisningsmæssige situation. Derfor er <strong>det</strong> vigtigt, at de<br />
76
midler, der er øremærket til eller er søgt til praktikpladsopsøgning, også fra<br />
centralt hold på skolen tildeles opgaven og muliggør, at den bliver kontinuerlig.<br />
F.eks. er <strong>det</strong> vigtigt, at praktikpladstaxameteret ikke betragtes s<strong>om</strong> et mistet<br />
undervisningstaxameter, der bare fordeles til f.eks. skolens afdelinger, men i<br />
virkeligheden går til styrkelse af den praktikplads<strong>opsøgende</strong> indsats.<br />
Nedenfor er vist nogle organisationsmodeller både strukturelle og økon<strong>om</strong>iske,<br />
der tager højde for <strong>det</strong>te forhold.<br />
7. At afklare lønforholdene for den enkelte opsøger.<br />
Praktikpladskonsulenter/opsøgere kan typisk enten k<strong>om</strong>me fra stillinger på skolen<br />
(f.eks. lærere eller skolepraktikinstruktører), eller stillingerne kan være besat ved<br />
eksternt stillingsopslag.<br />
- Ved Intern ansættelse: Vær opmærks<strong>om</strong> på at dannelsen af et opsøgerteam<br />
internt kan give store forskelle i løn for samme <strong>arbejde</strong>, hvis med<strong>arbejde</strong>rne<br />
beholder den løn, de havde før funktionen s<strong>om</strong> opsøger. <strong>En</strong> skolepraktikinstruktør<br />
kan f.eks. være opsøger sammen med en tidligere lærer på slutløn. Det kan give<br />
problemer. <strong>En</strong> mulighed er at indbygge et funktionstillæg i overensk<strong>om</strong>sten for<br />
f.eks. skolepraktikinstruktører, der kan være med til at udjævne evt. lønforskelle.<br />
- Ved ekstern ansættelse: Her må der bestemmes et indplaceringsniveau for de<br />
nyansatte.<br />
8. Skolen bør have en ansvarlig for hele <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, og en<br />
med<strong>arbejde</strong>r der ansvarlig for brug af systemerne Praktik+ og Praktikpladsen.dk.<br />
Se endvidere under 5.<br />
Ved indplaceringen er <strong>det</strong> også vigtigt, at ledelsen beslutter sig for, <strong>om</strong> der skal være<br />
”plads” til en resultatløn i form af bonus for f.eks. indgåede uddannelsesaftaler.<br />
Det er vigtigt at gøre sig klart, <strong>om</strong> stillingerne ophører, hvis funktionen s<strong>om</strong><br />
praktikpladskonsulent ophører, eller <strong>om</strong> de ansatte har en tilbagefaldsret til deres<br />
oprindelige stillinger. Dette forhold kan også indgå i bestemmelsen <strong>om</strong> lønniveau for den<br />
ansatte i funktionen s<strong>om</strong> praktikpladsopsøger.<br />
Selv<strong>om</strong> <strong>det</strong> er lærere, der ansættes i funktionen, er <strong>det</strong> vigtigt, at de ikke tæller timer<br />
med forberedelse mv., s<strong>om</strong> hvis der var tale <strong>om</strong> decideret undervisning. Disse aftaler er<br />
vigtige at få på plads, ikke mindst hvis der er tale <strong>om</strong> en k<strong>om</strong>binationsstilling, hvor kun<br />
f.eks. halvdelen af tiden skal bruges til opsøgning.<br />
77
6.2: Den økon<strong>om</strong>iske organisering<br />
Hvordan man vælger at organisere opsøgningen på den enkelte erhvervsskole, hænger<br />
bl.a. sammen med, hvordan de økon<strong>om</strong>iske midler til formålet anvendes og fordeles på<br />
skolen.<br />
Selve grundlaget for at prioritere praktikpladsopsøgning på den enkelte skole, er skabt<br />
via puljer og tilskud på finansloven. Midlerne fordeles mere eller mindre objektivt ud fra<br />
forskellige kriterier til den enkelte erhvervsskole. De væsentligste kilder er:<br />
1. Praktikpladstaxameter for indgåelse af uddannelsesaftaler. Størrelsen af<br />
taxametret fastsættes på de årlige finanslove og gradueres efter hvor stor en del<br />
af skolens måltal, der opfyldes.<br />
2. Puljer, s<strong>om</strong> de lokale uddannelsesudvalg kan søge i sam<strong>arbejde</strong> med skolen til<br />
praktikplads<strong>opsøgende</strong> aktiviteter. Se evt. www.aer.dk for nærmere information.<br />
3. Andre puljer, f.eks. ekstraordinære midler til PIU-aftaler, korte uddannelsesaftaler<br />
og flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler.<br />
I <strong>det</strong> følgende gives 2 eksempler på, hvordan den økon<strong>om</strong>iske side af opsøgningen kan<br />
struktureres.<br />
Der tages udgangspunkt i et tænkt eksempel på en k<strong>om</strong>binationsskole med 5 indgange,<br />
og forskellige problemstillinger med hensyn til antallet af praktikpladser.<br />
Der regnes med at de indgåede aftaler udløser et praktikpladstaxameter på 3000 kr. pr.<br />
aftale. (2007 – niveau for aftaler fra 0 – 90 % af måltallet ).<br />
Indgang Antal<br />
praktikpladssøgende<br />
Bygge og<br />
anlæg<br />
80 – Svært at skaffe<br />
ordinære aftaler<br />
Fra jord til bord 100 – <strong>En</strong> del delaftaler<br />
der bliver til restaftaler<br />
Teknologi og 180 – mangel på<br />
k<strong>om</strong>munikation elevpladser eleverne<br />
selv kan søge<br />
Håndværk og 20 – de fleste aftaler<br />
teknik<br />
k<strong>om</strong>mer af sig selv<br />
Merkantil 50 – en del<br />
skolepraktikelever<br />
Indgåede<br />
aftaler<br />
78<br />
Model 1:<br />
Fordeling af<br />
præmier efter<br />
antal<br />
uddannelsesaftaler<br />
Model 2:<br />
Fordeling efter<br />
behov<br />
100 300.000 300.000<br />
200 600.000 300.000<br />
20 60.000 570.000<br />
100 300.000 60.000<br />
50 150.000 180.000
430 søgende elever 470 1.410.000 1.410.000<br />
Præmiebeløbet er beregnet efter 3000,- kr./aftale x indgåede uddannelsesaftaler. Det<br />
forudsættes, at aftalerne fortsætter ud over prøvetiden.<br />
Den decentrale model<br />
Her tilfalder midlerne fra Undervisningsministeriets praktikpladstaxameter de enkelte<br />
afdelinger på skolen, afhængig af antallet af indgåede uddannelsesaftaler. Der er ingen<br />
fælles koordinering af midlernes brug til praktikpladsopsøgning.<br />
Ved denne fordeling er der ikke nødvendigvis sammenfald mellem de afdelinger der har<br />
brug for en forstærket indsats (mange praktikpladssøgende og få tilgængelige<br />
praktikpladser) og de afdelinger der får den største del af midlerne. Midlerne fordeles<br />
ikke efter behov.<br />
Derfor kan man risikere, at de mange midler til afdelinger, hvor eleverne lettere selv kan<br />
finde praktikplader, anvendes til andre formål end praktikplads<strong>opsøgende</strong> indsats fra<br />
skolens side. Det gælder f.eks. håndværk og teknik i tabellen.<br />
Teknologi og k<strong>om</strong>munikation vil derimod have svært ved at hæve antallet af indgåede<br />
uddannelsesaftaler med den ringe andel af skolens midler til praktikpladsopsøgning, der<br />
tildeles i <strong>det</strong>te eksempel.<br />
Den centralt koordinerede model<br />
I <strong>det</strong>te tilfælde tilgår midlerne til <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong> en fælles kasse.<br />
Midlerne fordeles derefter efter behov f.eks. ved at ansætte flest <strong>opsøgende</strong><br />
med<strong>arbejde</strong>re på de <strong>om</strong>råder, hvor antallet af praktikpladssøgende elever er stort. I<br />
tabellen vil <strong>det</strong> f.eks. gælde <strong>om</strong>rå<strong>det</strong> teknologi og k<strong>om</strong>munikation.<br />
Fordelen er, at den muliggør indsats på <strong>om</strong>råder, hvor der er få uddannelsesaftaler, men<br />
hvor potentialet er stort.<br />
Ved at have et koordinerende led kan følge<strong>om</strong>kostninger ved <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, f.eks.<br />
kørsel, uddannelse, telefon, m.m. også betales fra den fælles kasse.<br />
Ved denne organisation forstærkes motivationen fra de enkelte afdelinger til at bruge<br />
ressourcer på <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>. Afdelingen får frikøbt de<br />
med<strong>arbejde</strong>rressourcer, den bruger på <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, og skal ikke selv afholde<br />
<strong>om</strong>kostninger decentralt.<br />
79
6.3: Statistik: Måling af indsatsen – antallet af uddannelsesaftaler<br />
Alle uddannelsesaftaler, der indgås på erhvervsskolerne, registreres i <strong>det</strong> centrale<br />
system EASY-P. Denne database er derfor også grundlag for de mange statistikker, der<br />
laves på praktikplads<strong>om</strong>rå<strong>det</strong>.<br />
Der laves statistik på følgende aftaletyper:<br />
Ordinære uddannelsesaftaler – inkl. restuddannelsesaftaler fra skolepraktik<br />
Ny mesterlæreaftaler<br />
Skolepraktik<br />
Delaftaler under skolepraktik<br />
Virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning<br />
Korte uddannelsesaftaler og flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler (se senere). Disse<br />
kategoriseres s<strong>om</strong> ordinære aftaler med en tilføjelseskode.<br />
Der er 3 centrale datoer s<strong>om</strong> registreres i EASY-P systemet, og s<strong>om</strong> senere kan<br />
anvendes i statistikker.<br />
Startdatoen: Den dato, hvor eleven rent fysisk starter i virks<strong>om</strong>heden.<br />
Modtagedatoen: Den dato, hvor aftalen stemples s<strong>om</strong> modtaget på erhvervsskolen.<br />
Registreringsdatoen: Den dato, hvor aftalen færdigregistreres i EASY-P.<br />
<strong>En</strong> elev, der indgår og får registreret en aftale i december, starter i virks<strong>om</strong>heden i<br />
januar. I en statistik, der bruger modtagedato, k<strong>om</strong>mer aftalen med i opgørelsen for <strong>det</strong><br />
ene år, mens en statistik, der bruger startdato, medtager aftalen et år senere.<br />
Det er vigtigt, når antal aftaler sammenlignes på forskellige skoler, i forskellige<br />
statistikker eller for flere fag, at grundlaget for sammenligningen f.eks. er samme dato i to<br />
statistikker.<br />
Der er flere steder skolens ledelse kan se oplysninger <strong>om</strong> antal indgåede<br />
uddannelsesaftaler:<br />
På Undervisningsministeriets hjemmeside – Statistik – Dynamiske databaser på<br />
adressen: http://www.uvm.dk/ndb/ndb.htm?menuid=5515 følges udviklingen i<br />
forskellige slags aftaler.<br />
Ledelsesinformationssystemet LIS findes på<br />
http://lisp.easy.uni-c.dk:7777/pls/lis_cb/pck_li_start.startframe<br />
Her kan der søges på registrerede uddannelsesaftaler i en bestemt periode, på en<br />
bestemt skole. For den enkelte skole er der lavet en fordeling på<br />
enkeltuddannelser. Statistikken kan laves på alle typer af datoer.<br />
De faglige udvalg laver også statistikker. Nogle på baggrund af EASY-P, men ofte<br />
tilpasses til <strong>det</strong> enkelte faglige udvalg ud fra formål med statistikken. Nogle faglige<br />
80
udvalg medtæller kun aftaler, der holder uddannelsestiden ud, andre tæller kun på<br />
startdatoen eller medtager ikke aftale nummer 2 på samme personnummer.<br />
Skolernes egne LOP-kontorer kan lave søgelister tilpasset den enkelte skole og<br />
formålet med statistikken.<br />
Status på præmietrækket i forhold til skolens måltal (se side 69).<br />
Forhold der skal medtænkes når ledelsen anvender statistik.<br />
Hvilke datoer søges der på?<br />
Hvilke slags aftaler søges der på?<br />
Hvilke aftaler og tillæg udelades i de forskellige statistikker?<br />
Resultatet af skolens praktikplads<strong>opsøgende</strong> indsats er ikke nødvendigvis lig med de tal,<br />
en praktikpladsstatistik kan fremvise. Er en skole grundforløbsskole for andre, der f.eks.<br />
er godkendt til hovedforløbet, kan følgende forek<strong>om</strong>me:<br />
<strong>En</strong> praktikpladsopsøger finder en elevplads til en elev, mens denne går på<br />
grundforløb på skole A. Aftalen registreres på skole B, da denne er<br />
hovedforløbsskole.<br />
<strong>En</strong> opsøger på skole A finder første flex-k<strong>om</strong>binationsaftale til en elev, men<br />
aftalen registreres på skole B. Hvis opsøgeren fra skole A følger op med de<br />
følgende flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler, bliver disse også registreret på skole B.<br />
81
7: Værktøjskassen<br />
7.1: Aftaletyper<br />
Her gennemgås de 4 forskellige aftaletyper, der findes:<br />
Den almindelige uddannelsesaftale<br />
Ny mesterlæreaftale<br />
K<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Flex-k<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Kort uddannelsesaftale<br />
Desuden er individuelle erhvervsuddannelser, restuddannelsesaftaler, delaftaler og VFU<br />
<strong>om</strong>talt.<br />
Se også Undervisningsministeriets pjece: ”Uddannelsesaftale – <strong>En</strong> sund investering i<br />
fremtiden” på http://pub.uvm.dk/2006/uddannelsesaftale/praktikant2006.pdf<br />
For gennemgang af elevernes retlige forhold: Se afsnit 3.3: Uddannelsesaftaler<br />
Den almindelige uddannelsesaftale<br />
Virks<strong>om</strong>heden skal være godkendt til hele elevens uddannelsesforløb og sam<strong>arbejde</strong>r<br />
med erhvervsskolen <strong>om</strong> hele elevens uddannelse, dvs. alle praktik- og skoleforløb.<br />
Virks<strong>om</strong>heden har <strong>det</strong> økon<strong>om</strong>iske, juridiske og uddannelsesmæssige ansvar i hele<br />
aftalens forløb.<br />
Lovbekendtgørelse nr. 183, § 48:<br />
”Det er en betingelse for gennemførelse af en erhvervsuddannelse, at der mellem<br />
eleven og en eller flere virks<strong>om</strong>heder er indgået en uddannelsesaftale. Aftalen<br />
skal <strong>om</strong>fatte alle praktik- og skoleophold og eventuel svendeprøve i uddannelsen<br />
eller <strong>det</strong> k<strong>om</strong>petencegivende trin i uddannelsen”.<br />
Eleven kan starte ad hhv. skolevejen eller praktikvejen (jf. afsnit 3.3:<br />
Uddannelsesaftaler).<br />
Ny mesterlæreaftale<br />
<strong>En</strong> ny mulighed fra august 2006. Her laves også en uddannelsesaftale <strong>om</strong>fattende hele<br />
uddannelseslængden. Det særlige ved ny mesterlære er, at eleven starter sin<br />
uddannelse med 1 års mesterlæreforløb i virks<strong>om</strong>heden. Her skal eleven opnå de<br />
k<strong>om</strong>petencer der er nødvendige for at påbegynde hovedforløbet inden for den valgte<br />
82
uddannelse. Der lægges en individuel uddannelsesplan for eleven, i et sam<strong>arbejde</strong><br />
mellem skole, elev og virks<strong>om</strong>hed.<br />
Der er nogle væsentlige forskelle på ny mesterlære og den normale skoleadgangs- eller<br />
praktikadgangsvej. Eleven skal ikke bestå et grundforløb, men nogle af grundforløbets<br />
mål kan evt. indgå i mesterlæreåret.<br />
I ny mesterlære er udgangspunktet for elevens uddannelsesplan, at hele<br />
mesterlæreforløbet frem til start på hovedforløbet gennemføres s<strong>om</strong> praktisk oplæring i<br />
virks<strong>om</strong>heden. Men i praksis vil der – efter en realk<strong>om</strong>petencevurdering af eleven –<br />
typisk blive lagt skoleundervisning ind i et vist <strong>om</strong>fang, men mindre end <strong>det</strong>, der er<br />
gældende for f.eks. en ordinær praktikadgangsvejselev. Er der på uddannelsen særlige<br />
adgangskrav (gærdehøjder, maskinpas m.m.) til hovedforløbet, skal disse være opfyldt i<br />
løbet af mesterlæreåret.<br />
<strong>En</strong> anden forskel er, at <strong>det</strong> i ny mesterlære er forudsat, at der er meget tæt kontakt<br />
mellem skole og virks<strong>om</strong>hed i hele mesterlæreforløbet.<br />
<strong>En</strong> tredje forskel er, at mesterlæreforløbet afsluttes med en praktisk opgave s<strong>om</strong><br />
grundlag for bedømmelse af, <strong>om</strong> eleven er klar til at påbegynde skoleundervisningen i<br />
hovedforløbet – elever i ordinær praktikadgangsvej afslutter grundforløbet på normal vis<br />
med eksamen i visse fag og et grundforløbsprojekt.<br />
Bliver mesterlæreåret ”godkendt”, kan eleven fortsætte i hovedforløbet, s<strong>om</strong> principielt<br />
forløber s<strong>om</strong> for en skole- eller praktikvejselev. Dog kan dele fra ”<strong>det</strong> normale<br />
grundforløb” lægges ind i elevens skoleophold i hovedforløbet.<br />
Der bruges samme uddannelsesaftaleblanket ved ny mesterlære.<br />
Meget mere <strong>om</strong> ny mesterlære og praktiske eksempler på forløb, praktiske<br />
uddannelsesplaner og praktiske opgaver, kan ses på<br />
http://us.uvm.dk/erhverv/mesterlaere/mesterlaere.htm?menuid=200505<br />
K<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Her er der tale <strong>om</strong>, at eleven bliver udlært i 2 eller flere virks<strong>om</strong>heder, der hver især er<br />
juridisk, økon<strong>om</strong>isk og uddannelsesmæssig ansvarlig for den periode, der fremgår af<br />
uddannelsesaftalen. Hver virks<strong>om</strong>hed indgår en selvstændig del af aftalen med eleven.<br />
Der kan være tale <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heder, der er godkendt til hele uddannelsen, eller<br />
virks<strong>om</strong>heder der ikke kan blive godkendt til hele uddannelsen, eller virks<strong>om</strong>heder, der<br />
ikke vil påtage sig et helt uddannelsesforløb.<br />
Hvis virks<strong>om</strong>heden ikke er godkendt til hele uddannelsen, skal den dog være godkendt<br />
af <strong>det</strong> faglige udvalg til den del af elevens uddannelse, den binder sig for.<br />
Hver aftale med en virks<strong>om</strong>hed indgås på en normal uddannelsesaftaleblanket, hvor der<br />
i bemærkningsfeltet anføres hvilke perioder eleven er tilknyttet de andre virks<strong>om</strong>heder.<br />
Dermed k<strong>om</strong>mer <strong>det</strong> samlede uddannelsesforløb til at fremgå af uddannelsesaftalen.<br />
83
I en almindelig k<strong>om</strong>binationsaftale skal alle dele af aftalen være på plads ved aftalens<br />
startdato, så hele elevens uddannelsesforløb er dækket.<br />
Lovbekendtgørelse nr. 183 af 22. marts 2004, § 48 stk. 3:<br />
”Er flere virks<strong>om</strong>heder parter i aftalen, skal <strong>det</strong> fremgå, hvilke skole- og<br />
praktikophold den enkelte virks<strong>om</strong>hed er part i.”<br />
Der er kun 3 måneders prøvetid i den første virks<strong>om</strong>hed. Senest 3 uger før prøvetidens<br />
udløb skal denne virks<strong>om</strong>hed orientere de andre virks<strong>om</strong>heder i aftalen <strong>om</strong> forløbet i<br />
prøvetiden.<br />
Der kan være opgaver for praktikkonsulenten i forbindelse med godkendelse af<br />
virks<strong>om</strong>hederne og evt. i forbindelse med at finde virks<strong>om</strong>heder, der kan supplere<br />
hinanden.<br />
Grund<br />
forløb<br />
Skoleperioder<br />
Aftaleperiode<br />
Virks<strong>om</strong>hed 1<br />
Fleksible uddannelsesaftaler<br />
Flex-k<strong>om</strong>binationsaftale<br />
Aftaleperiode<br />
Virks<strong>om</strong>hed 2<br />
<strong>En</strong> flex-k<strong>om</strong>binationsaftale er en mere fleksibel form for k<strong>om</strong>binationsaftale med praktik<br />
på 2 eller flere virks<strong>om</strong>heder, og hvor skolen er tovholder.<br />
Denne aftaleform er forbeholdt virks<strong>om</strong>heder, der kun kan blive delvis godkendt til en<br />
elevuddannelse. Fuldt ud godkendte virks<strong>om</strong>heder kan altså ikke indgå flexk<strong>om</strong>binationsaftaler.<br />
Der skal være tale <strong>om</strong> specialiserede virks<strong>om</strong>heder, eller virks<strong>om</strong>heder der ikke har<br />
åbent hele året. Begge typer vil ikke kunne godkendes fuldt ud, men vil have mulighed<br />
for at indgå i en flex-k<strong>om</strong>binationsaftale.<br />
<strong>En</strong> sådan aftale kan laves, når bare den første periode af elevens uddannelse er aftalt<br />
med en virks<strong>om</strong>hed – den første flex-k<strong>om</strong>binationsaftale.<br />
Skolen er ved indgåelsen af en flex-k<strong>om</strong>binationsaftale garant for, at eleven kan<br />
færdiggøre sin uddannelse ved at indgå nye flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler. Er der perioder i<br />
uddannelsen, der ikke kan dækkes af aftaler med virks<strong>om</strong>heder, tilbydes eleven<br />
84<br />
Aftaleperiode<br />
Virks<strong>om</strong>hed 3
skolepraktik i ”hullerne”. Dette er naturligvis under forudsætning af, at uddannelsen<br />
udbydes med skolepraktik.<br />
Der kan kun gennemføres forsøg med flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler i uddannelser, der<br />
udbydes med skolepraktik.<br />
Der indgås en uddannelsesaftale for hver virks<strong>om</strong>hed, der laves aftale med, og <strong>det</strong> skal<br />
fremgå af uddannelsesaftalen, at der er tale <strong>om</strong> et flex-k<strong>om</strong>binationsaftale-forløb.<br />
For praktikpladskonsulenten er følgende forhold vigtige at bemærke:<br />
Der er 3 måneders prøvetid i hver ny virks<strong>om</strong>hed, forskelligt fra de almindelige<br />
k<strong>om</strong>binationsaftaler.<br />
Skolen er tovholder i aftalerne, hvilket betyder en reel forpligtigelse til at finde de<br />
næste flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler til eleven, hvis de ikke er fastlagt på forhånd. Dette<br />
er ligeledes forskelligt fra de almindelige k<strong>om</strong>binationsaftaler, hvor <strong>det</strong> er de<br />
deltagende virks<strong>om</strong>heder, der skal sikre elevens uddannelsesforløb.<br />
Flex-k<strong>om</strong>binationsaftale-forløbet giver eleven mulighed for hurtigt at k<strong>om</strong>me i<br />
gang med hovedforløbet, da skolepraktik kan indgå, uden at eleven har<br />
gennemgået en karensperiode.<br />
Der anvendes en normal uddannelsesaftaleblanket for hver virks<strong>om</strong>hed – husk at<br />
tilføje ”flex-k<strong>om</strong>binationsaftale” i bemærkningsfeltet.<br />
Aftalerne er en mulighed for at få grundforløbselever hurtigere i gang i delvist<br />
godkendte virks<strong>om</strong>heder. Hidtil har delgodkendte virks<strong>om</strong>heder i praksis kun haft<br />
mulighed for aftaler med skolepraktikelever.<br />
Eleven skal have afsluttet grundforløbet, inden der kan laves en flexk<strong>om</strong>binationsaftale,<br />
dvs. at f.eks. URO-fagene ikke kan indgå s<strong>om</strong> en del af en<br />
flex-k<strong>om</strong>binationsaftale.<br />
Eleven, der indgår i et flex-k<strong>om</strong>binationsaftale-forløb, er forpligtet til at tage imod<br />
en ny flex-k<strong>om</strong>binationsaftale, s<strong>om</strong> skolen formidler.<br />
Eleven er under flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler med virks<strong>om</strong>heder ansat s<strong>om</strong><br />
lønmodtagere, optjener ferie og modtager overensk<strong>om</strong>stmæssig løn. I eventuelle<br />
skolepraktikperioder modtager eleven skolepraktikydelse fra skolen.<br />
Befordringsmæssigt gælder samme regler s<strong>om</strong> ved almindelige<br />
uddannelsesaftaler.<br />
Eleven skal opfylde EMMA-kriterierne under eventuelle skolepraktikforløb, og skal<br />
tage imod f.eks. VFU og delaftaler, der tilbydes, hvis <strong>det</strong> ikke er muligt at indgå en<br />
ny flex-k<strong>om</strong>binationsaftale.<br />
Hvis eleven får tilbudt en ny flex-k<strong>om</strong>binationsaftale, der dækker resten af<br />
uddannelsen, registreres den s<strong>om</strong> en restuddannelsesaftale, og eventuelle<br />
fremtidig planlagte flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler annulleres.<br />
85
Kort uddannelsesaftale<br />
Korte uddannelsesaftaler er endnu en form for fleksible k<strong>om</strong>binationsaftaler, hvor flere<br />
virks<strong>om</strong>heder kan deltage i elevens uddannelse.<br />
Den korte uddannelsesaftale er forbeholdt virks<strong>om</strong>heder, der er fuldt ud<br />
godkendte til uddannelsen, men s<strong>om</strong> af forskellige årsager ikke kan indgå aftale<br />
for et helt uddannelsesforløb.<br />
<strong>En</strong> kort uddannelsesaftale skal <strong>om</strong>fatte mindst en praktikperiode og den<br />
efterfølgende skoleperiode eller <strong>om</strong>vendt. Der er mulighed for at ansætte eleven i<br />
f.eks. 6 måneder i virks<strong>om</strong>heden og 2½ måned i forbindelse med skoleophold.<br />
Under skoleophol<strong>det</strong> får virks<strong>om</strong>heden naturligvis sædvanlig lønrefusion fra AER<br />
Opbygningen minder <strong>om</strong> flex-k<strong>om</strong>binationsaftalen. De korte uddannelsesaftaler<br />
indgås uafhængig af hinanden og skal ikke ligge klar fra starten af elevens<br />
uddannelse.<br />
For praktikpladskonsulenten er følgende forhold vigtige at bemærke:<br />
<strong>En</strong> kort uddannelsesaftale skal <strong>om</strong>fatte mindst en praktikperiode og en<br />
skoleperiode.<br />
Den korte uddannelsesaftale kan altid forlænges eller laves <strong>om</strong> til<br />
restuddannelsesaftale, da virks<strong>om</strong>heden jo er fuldt godkendt.<br />
<strong>En</strong> kort uddannelsesaftale skal efterfølges af en ny kort aftale i samme eller i en<br />
anden virks<strong>om</strong>hed. Er der tale <strong>om</strong> samme virks<strong>om</strong>hed, er <strong>det</strong> en forlængelse.<br />
Der er 3 måneders prøvetid i hver ny kort aftale.<br />
Der er mulighed for at placere 1. skoleperiode på hovedforløbet i umiddelbar<br />
forlængelse af grundforløbet, dvs. bytte <strong>om</strong> på praktikperiode og skoleperiode i<br />
første korte aftale.<br />
Er der ”huller” mellem de korte uddannelsesaftaler, der indgås, kan eleven<br />
optages i skolepraktik indtil næste korte aftale. Dette gælder dog kun hvis<br />
uddannelsen udbydes med skolepraktik. Under skolepraktik skal eleven opfylde<br />
EMMA-kriterierne.<br />
Under den korte aftale har eleven lønmodtagerstatus, og modtager<br />
overensk<strong>om</strong>stmæssig løn.<br />
Hvis en elev efter en periode med skolepraktik indgår en kort uddannelsesaftale,<br />
meldes eleven formelt ud af skolepraktik.<br />
<strong>En</strong> kort uddannelsesaftale kan ikke påbegyndes med en PIU-aftale (Praktik i<br />
udlan<strong>det</strong>), da praktik i udlan<strong>det</strong> ikke giver adgang til skolepraktik. Hvis en elev<br />
efter en PIU-aftale indgår en kort uddannelsesaftale, vil der være mulighed for<br />
supplerende skolepraktik.<br />
Eleven skal have afsluttet grundforløbet før en kort uddannelsesaftale.<br />
Hver kort uddannelsesaftale indgås på en normal uddannelsesaftaleblanket, og<br />
”kort uddannelsesaftale” anføres i bemærkningsfeltet.<br />
<strong>En</strong> kort aftale kan også laves med elever, der er i et flex-k<strong>om</strong>binations-forløb. I<br />
<strong>det</strong>te tilfælde træder eleven ud af flex-k<strong>om</strong>binations-forløbet.<br />
86
Eksempler på brug af korte uddannelsesaftaler og flex-k<strong>om</strong>binationsaftaler<br />
Eksempel 1:<br />
<strong>En</strong> pige på 28 år finder en elevplads indenfor kontorspecialet Administration, med start<br />
den 01. maj 2003 og udlært 29. april 2005.<br />
Desværre sker der <strong>det</strong>, at virks<strong>om</strong>heden i maj 2004 lukker <strong>det</strong> pågældende sted, og<br />
flytter aktiviteterne til et fjernereliggende sted i Danmark. Elevkontrakten bliver ophævet,<br />
da <strong>det</strong> ikke er muligt for den pågældende pige at flytte med.<br />
Pigen opfylder EMMA-kriterierne og kan pga. den uforskyldt mistede aftale tilbydes<br />
skolepraktik, men ønsker ikke at fortsætte sin uddannelse i, skolepraktik. Hun bliver<br />
derfor ikke tilmeldt skolepraktik.<br />
I ste<strong>det</strong> finder pigen finder i sam<strong>arbejde</strong> med Praktik Service en virks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> meget<br />
gerne vil ansætte hende i en kort uddannelsesaftale med en varighed af 4 måneder, inkl.<br />
et skoleophold.<br />
Pigen bliver efter de 4 måneder igen registreret s<strong>om</strong> søgende og får hjælp fra Praktik<br />
Service. Dette resulterer i, at hun atter engang får en uddannelsesaftale, s<strong>om</strong> nu<br />
k<strong>om</strong>mer til at gælde resten af elevtiden. Denne aftale får status af en<br />
restuddannelsesaftale.<br />
Eksempel 2:<br />
<strong>En</strong> elev har afsluttet grundforløbet ”Fra jord til bord” og søger en praktikplads s<strong>om</strong><br />
gastron<strong>om</strong>. Han har altid ønsket at afprøve sine talenter og kvalifikationer, og er villig til<br />
at skifte praktiksted. Heldigvis er der også flere delgodkendte læresteder, der har set<br />
disse fremragende talenter, og de har tilbudt ham en flex-k<strong>om</strong>binationsaftale.<br />
Han starter hos en restaurant i Aalborg, hvor han tilbringer en periode på 4 mdr. og 16<br />
dage i en flex-k<strong>om</strong>binationsaftale. Dernæst får han en spændende mulighed hos en af<br />
Danmarks førende restauranter i italiensk gastron<strong>om</strong>i, også i en flex-k<strong>om</strong>binationsaftale.<br />
I denne længerevarende periode har han vist sin mangfoldighed, og læreste<strong>det</strong> har<br />
bemærket hans interesse for kokkefaget. Det har medført, at den italienske restaurant<br />
har anbefalet eleven hos deres kontakt i Italien. <strong>En</strong> restaurant, der er kendt for deres<br />
høje kvalitet, og s<strong>om</strong> forstår at k<strong>om</strong>binere mad, teknik og teknologi. Der bliver lavet en<br />
udstationering, mens eleven er ude i en flex-k<strong>om</strong>binationsaftale.<br />
Efter endt periode i Italien fortsætter eleven den sidste del af flex-k<strong>om</strong>binationsaftalen i<br />
en ny udstationering i Paris, hvor han skal <strong>arbejde</strong> på en restaurant, s<strong>om</strong> er noteret for 2<br />
stjerner i den kendte Michelin-guide. Eleven vender tilbage til Danmark og afslutter<br />
praktikuddannelsen i skolepraktik.<br />
Eksempel 3:<br />
87
<strong>En</strong> pige starter efter afsluttet grundforløb sin kokkeuddannelse med en flexk<strong>om</strong>binationsaftale<br />
hos en kro i Nordjylland. Det er her, hun får "blod på tanden" for at<br />
finde ud af de forskellige muligheder, der ligger i at være kok. Hendes faglige<br />
k<strong>om</strong>petencer skal udvides, og hun fortsætter hos en s<strong>om</strong>merfiskerestaurant i Skagen i<br />
en ny flex-k<strong>om</strong>binationsaftale. Det er en restaurant, s<strong>om</strong> – hvilket navnet indikerer -<br />
ligger i en region, hvor mange mennesker k<strong>om</strong>mer bl.a. <strong>om</strong> s<strong>om</strong>meren for at nyde<br />
gastron<strong>om</strong>ien fra de råvarer, s<strong>om</strong> er tæt på. Det stiller høje krav til folkene i køkkenet.<br />
Læreste<strong>det</strong> i s<strong>om</strong>merlan<strong>det</strong> giver meget nyttig inspiration til den fremtidige udvikling, og<br />
<strong>det</strong> er bl.a. også derfor, at et tredje lærested senere ønsker at lave en "kort<br />
uddannelsesaftale" med kokkeeleven. Her vil hun suge ny viden til sig og samtidig få<br />
videreudbygget sine tidligere erfaringer. Hun går derfor ud af flex-k<strong>om</strong>binations-forløbet<br />
og over i et kort uddannelsesaftaleforløb.<br />
Individuelle erhvervsuddannelser<br />
For elever, der af forskellige årsager ikke er i stand til eller ønsker at gennemføre en<br />
ordinær uddannelse, er <strong>det</strong> muligt at lave et individuelt tilrettelagt uddannelsesforløb,<br />
s<strong>om</strong> kan gå på tværs af såvel uddannelser og specialer inden for samme indgang samt<br />
på tværs af indgange.<br />
88
I BEK 879 beskrives muligheden s<strong>om</strong> følgende:<br />
§ 15. Individuelle uddannelser, jf. § 15, stk. 3, i lov <strong>om</strong> erhvervsuddannelser, kan<br />
sammensættes således, at de <strong>om</strong>fatter dele af en eller flere erhvervsuddannelser<br />
samt andre relevante uddannelseselementer og skal bestå af skoleundervisning<br />
og praktikuddannelse i en virks<strong>om</strong>hed. Skoleundervisningen og<br />
praktikuddannelsen skal udgøre et hele for den enkelte elev og skal være egnet til<br />
at give grundlag for beskæftigelse og fortsat uddannelse samt opfylde<br />
varighedskravet for optagelse i arbejdsløshedskasse. Individuelle uddannelser<br />
efter grundforløbet skal normalt vare 2 år, hvoraf skoleundervisningen 20 – 40<br />
uger. Uddannelsen kan i særlige tilfælde forlænges med indtil et års<br />
praktikuddannelse.<br />
Stk. 2. <strong>En</strong> individuel uddannelse tilrettelægges af skolen i sam<strong>arbejde</strong> med eleven<br />
og en eller flere praktikvirks<strong>om</strong>heder. Skolen skal gøre ikke-personføls<strong>om</strong>me<br />
oplysninger <strong>om</strong> sine individuelle uddannelser tilgængelige for offentligheden på<br />
Internettet og sende et link til en af Undervisningsministeriet anvist elektronisk<br />
postkasse eller lignende.<br />
Restuddannelsesaftale<br />
<strong>En</strong> restaftale kaldes den sidste aftale, s<strong>om</strong> en elev indgår, hvis <strong>det</strong> af en eller anden<br />
grund er nødvendigt at gennemføre praktikken med mere end én aftale, f.eks. i tilfælde<br />
af virks<strong>om</strong>hedsophør, eller hvis eleven af anden grund får opsagt sin oprindelige aftale.<br />
Restaftale er også betegnelsen for den sidste aftale, s<strong>om</strong> indgås af en skolepraktikelev<br />
eller en elev, der indgår i forsøg med fleksible uddannelsesaftaler.<br />
Restaftaler indgås på en almindelig uddannelsesaftaleblanket.<br />
Løn og befordringsmæssigt behandles de s<strong>om</strong> almindelige uddannelsesaftaler.<br />
Delaftale for elever i skolepraktik<br />
I lovbekendtgørelse nr. 183 er i § 66 f anført:<br />
”Praktikuddannelse i en virks<strong>om</strong>hed (under skolepraktik) finder sted på grundlag<br />
af en uddannelsesaftale <strong>om</strong> delvis praktikuddannelse, hvis eleven skal deltage i<br />
virks<strong>om</strong>hedens produktion.”<br />
Delaftaler er fællesbetegnelsen for alle aftaler, s<strong>om</strong> indgås af elever i skolepraktik, og<br />
s<strong>om</strong> er kortere end et fuldt praktikforløb. Når elever, der er i skolepraktik, får en delaftale,<br />
må der ikke være indeholdt skoleforløb i aftalen.<br />
Delaftaler har i aftaleperioden samme juridiske virkninger for begge parter s<strong>om</strong> en<br />
almindelig uddannelsesaftale.<br />
89
Selv<strong>om</strong> eleven får overensk<strong>om</strong>stmæssig løn og kan optjene ferie i en delaftale, meldes<br />
eleven ikke ud af skolepraktik og har derved ikke s<strong>om</strong> sådan lønmodtagerstatus.<br />
VFU - Virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning<br />
<strong>En</strong> aftale <strong>om</strong> virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning er ikke en uddannelsesaftale i traditionel<br />
forstand. Når skolepraktikelever er i virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning er eleven stadig<br />
skolepraktikelev, og modtager skolepraktikydelse eller elevgodtgørelse fra skolen.<br />
Den juridiske baggrund:<br />
Baggrunden for VFU er hovedbekendtgørelsen nr. 183, § 2 stk. 2:<br />
”Der kan gennemføres ordninger, hvorefter dele af skoleundervisningen foregår i<br />
en virks<strong>om</strong>hed på grundlag af en aftale mellem skole og virks<strong>om</strong>heder.”<br />
Skolepraktik er at betragte s<strong>om</strong> skoleundervisning. Under VFU gennemfører en<br />
virks<strong>om</strong>hed i en periode skoleundervisning på skolens vegne og skolens ansvar. Eleven<br />
er under VFU dækket af reglerne <strong>om</strong> arbejdsskadeforsikring, og risikoen påhviler staten.<br />
VFU kan normalt udgøre en periode af maksimalt 3 måneder i hver virks<strong>om</strong>hed.<br />
VFU anvendes bl.a. i tilfælde, hvor skolen mangler bestemte faciliteter for at opfylde<br />
målene for praktikuddannelsen, eller ikke har ansatte, der kan varetage specifikke<br />
undervisningsopgaver.<br />
VFU for skolepraktikelever har gennem flere år været brugt s<strong>om</strong> et vigtigt<br />
salgsparameter i forbindelse med <strong>det</strong> praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>. Mange aftaler var<br />
ikke k<strong>om</strong>met på plads, medmindre virks<strong>om</strong>heden havde haft mulighed for at ”låne” eller<br />
se en elev an i en kortere periode.<br />
I bekendtgørelsen nr. 183 er i § 66 f anført:<br />
”Praktikuddannelse i en virks<strong>om</strong>hed (under skolepraktik) finder sted på grundlag<br />
af en uddannelsesaftale <strong>om</strong> delvis praktikuddannelse, hvis eleven skal deltage i<br />
virks<strong>om</strong>hedens produktion.”<br />
VFU er netop ikke en uddannelsesaftale, men kan man deraf slutte, at eleven ikke må<br />
lave noget i en virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning? Hvad vil <strong>det</strong> sige at deltage i<br />
virks<strong>om</strong>hedens produktion?<br />
Det betyder ikke, at eleven ikke må lave noget, da <strong>det</strong> jo netop er meningen med<br />
virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning.<br />
Kravet <strong>om</strong> ikke at deltage i produktionen betyder, at eleven ikke må optage en plads for<br />
en ordinær elev, eller at en anden ansat går fra, fordi der k<strong>om</strong>mer en VFU elev.<br />
90
Ved VFU indgår skolen en aftale med virks<strong>om</strong>heden <strong>om</strong>, at virks<strong>om</strong>heden overtager<br />
undervisningen af eleven. Det er vigtigt, at den enkelte skole har et standarddokument til<br />
formålet.<br />
91
Grafisk fremstilling af nogle forskellige muligheder<br />
1)<br />
2)<br />
3)<br />
4)<br />
PIU kan indgå s<strong>om</strong> del af et flex-k<strong>om</strong>binations-aftaleforløb eller et forløb med korte<br />
uddannelsesaftaler, hvis der før eller efter PIU-aftalen ligger en kort aftale eller en flexk<strong>om</strong>binationsaftale<br />
5)<br />
Grund<br />
forløb<br />
Grund<br />
forløb<br />
Grund<br />
forløb<br />
Grund<br />
forløb<br />
Grund<br />
forløb<br />
1. flex-k<strong>om</strong>biaftale<br />
Virks<strong>om</strong>hed A<br />
1. flex-k<strong>om</strong>biaftale<br />
Virks<strong>om</strong>hed A<br />
f.eks. s<strong>om</strong>merrestaurant<br />
1.flex-k<strong>om</strong>biaftale<br />
Virks<strong>om</strong>hed A<br />
PIU<br />
aftale<br />
Ordinær aftale, der<br />
mistes uforskyldt<br />
SKP<br />
92<br />
SKP<br />
Kort aftale<br />
Virks. B<br />
1.flex-k<strong>om</strong>biaftale<br />
Kort aftale<br />
SKP<br />
VFU-aftale<br />
Virk. B<br />
Kort<br />
aftale<br />
Restaftale<br />
Virks<strong>om</strong>hed B<br />
2. flex-k<strong>om</strong>biaftale<br />
Virks<strong>om</strong>hed B<br />
f.eks. selskabsforretning<br />
SKP<br />
Restaftale<br />
Virks. B<br />
Forlængelse af kort aftale<br />
= restaftale
7.2: Faglige udvalg<br />
Navn: Adresse: Postnummer/by: Telefon: Web-adresse:<br />
Bager-, Konditor-, Møller-, og<br />
Sukkervarefagenes Fællesudvalg<br />
Islands Brygge 26 2300 Kbh. S 32630400 www.bkd.dk<br />
Byggeriets Uddannelser Bygmestervej 5, 2. 2400 Kbh. NV 35878787 www.bygud.dk<br />
Det faglige fællesudvalg for Murer-,<br />
Stenhugger- og stukkaturfaget<br />
Det faglige fællesudvalg for<br />
Struktør-, Brolægger og<br />
Tagdækkerfaget<br />
Det faglige Uddannelsesudvalg for<br />
Jordbrug<br />
Det faglige fællesudvalg for Auto-,<br />
Ortopædi-, Boligmontering og<br />
Polstermøbelindustrien.<br />
Bygmestervej 5, 2. 2400 Kbh. NV 35878787 www.blivmurer.dk<br />
www.bygud.dk<br />
Bygmestervej 5, 2. 2400 Kbh. NV 35878787 www.blivbygningsstruktoer.dk<br />
www.bygud.dk<br />
Torsøvej 7 8240 Risskov 87403440 www.dfuj.dk<br />
Mimersgade 41 2200 Kbh. N 35319599 www.iuguide.dk<br />
Det faglige udvalg for Beklædning Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.industriensuddannelser.dk<br />
Det faglige udvalg for<br />
Detailhandelsuddannelserne<br />
Ny Vestergade 17 1471 Kbh. K 33366600 www.uddannelsesnaevnet.dk<br />
Det faglige udvalg for Digital Media Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.ml.dk<br />
Det faglige udvalg for<br />
Ejend<strong>om</strong>sservice<br />
Det faglige udvalg for<br />
Erhvervsuddannelsen til<br />
Tandklinikassistent<br />
Lersø Parkallé 21 2100 Kbh. Ø 32545055 www.sus-udd.dk<br />
Ny Vestergade 17 1471 Kbh. K 33366630 www.uddannelsesnaevnet.dk<br />
Det faglige udvalg for Ferskvarer Ny Vestergade 17 1471 Kbh. K 33366600 www.uddannelsesnaevnet.dk<br />
Det faglige udvalg for<br />
Finanssektoren<br />
Det faglige udvalg for<br />
Gastron<strong>om</strong>uddannelsen<br />
Amaliegade 7 1010 København K 33701000 www.fufinans.dk<br />
Flæsketorvet 60 1711 Kbh. V 33862300 www.khru.dk<br />
93
Det faglige udvalg for<br />
Handelsuddannelsen<br />
Det faglige Udvalg for Hotel og<br />
fritidsassistentuddannelsen<br />
Det faglige udvalg for Industriens<br />
træ- og plastfag<br />
Det faglige udvalg for<br />
Industrioperatøruddannelsen<br />
Ny Vestergade 17 1471 Kbh. K 33366600 www.uddannelsesnaevnet.dk<br />
Flæsketorvet 60 1711 Kbh. V 33862300 www.khru.dk<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.iuguide.dk<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.iuguide.dk<br />
Det faglige udvalg for Isolering Bygmestervej 5, 2 2400 Kbh. NV 35878787 www.isoleringsfaget.dk<br />
Det faglige udvalg for<br />
Kontoruddannelserne<br />
Det faglige udvalg for Maritime<br />
Metaluddannelser<br />
Det faglige udvalg for Maskiner og<br />
Værktøj<br />
Det faglige udvalg for<br />
Receptionistuddannelsen<br />
Det faglige udvalg for<br />
Serviceassistentuddannelsen<br />
Det faglige udvalg for Smede- &<br />
Stålkonstruktioner<br />
Det faglige udvalg for Strøm,<br />
Styring og Proces<br />
Det faglige udvalg for teater- og<br />
udstillingsteknikere<br />
Det faglige udvalg for Teknisk<br />
Designer Uddannelsen<br />
Det faglige udvalg for<br />
Tjeneruddannelsen<br />
Det faglige udvalg for<br />
Transport<strong>om</strong>rå<strong>det</strong><br />
Ny Vestergade 17 1471 Kbh. K 33366600 www.uddannelsesnaevnet.dk<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.industriensuddannelser.dk<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.iuguide.dk<br />
Flæsketorvet 60 1711 Kbh. V 33862300 www.khru.dk<br />
Lersø Parkallé 21 2100 Kbh. Ø 32545055 www.sus-udd.dk<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.iuguide.dk/uddannelser/smed<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.iuguide.dk/uddannelser/ssp<br />
Halmstadgade 6 8200 Århus N 89373533<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.industriensuddannelser.dk<br />
Flæsketorvet 60 1711 Kbh. V 33862300 www.khru.dk<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.iuguide.dk/uddannelser/transport<br />
94
Det faglige Udvalg for Vagt- og<br />
Sikkerhedsservice<br />
Det faglige udvalg for<br />
Veterinærsygeplejeudd.<br />
Det faglige udvalg for Ædel- og<br />
Metalsmede<br />
EVU, el- og vvs-branchens<br />
uddannelsessekretariat<br />
Fagligt udvalg for Keramiske<br />
Uddannelser<br />
Fagligt udvalg for<br />
Ernæringsassistentuddannelsen<br />
Lersø Parkallé 21 2100 Kbh. Ø 32545055 www.sus-udd.dk<br />
Rosenlunds Allé 8 2720 Vanløse 38710888<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.iuguide.dk/uddannelser/guld<br />
Højnæsvej 71 2610 Rødovre 36726400 http://evu.nu<br />
Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.industriensuddannelser.dk<br />
Nørre Voldgade 90 1358 Kbh. K 33414663 www.koekkenassistent.dk<br />
Fagligt udvalg for Skovskolen Nødebovej 77 A, 3480 Fredensborg 48481343 www.sl.kvl.dk<br />
Frisørfagets Fællesudvalg Hvidkærvej 48, 1.<br />
Postboks 71<br />
5250 Odense SV 63173444 www.frisorfaget.dk<br />
Glarmesterfagets faglige udvalg Gothersgade 160 1123 Kbh. K 33136510 www.glarmesterlauget.dk<br />
Grafisk uddannelsesudvalg Ny Vestergade 17 1471 Kbh. K 33114511 www.grafiske-uddannelser.dk<br />
Køkken-, Hotel-, og<br />
Restaurantfagenes<br />
Uddannelsessekretariat<br />
Flæsketorvet 60 1711 Kbh. V 33862300 www.khru.dk<br />
Malerfagets Faglige Fællesudvalg Islands Brygge 26 2300 Kbh. S 33156101 www.malermestre.dk<br />
Mejerifagets Lærlingeudvalg Vesterbrogade 2B, 1. 1620 Kbh. V 33364000 www.mejerist.dk<br />
Metalindustriens Lærlingeudvalg Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.ml.dk<br />
Optikerfagets Fællesudvalg Vester Voldgade 96, 3. 1552 Kbh. V 45861533 www.optikerforeningen.dk<br />
Plastindustriens faglige udvalg Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.industriensuddannelser.dk<br />
95
Procesindustriens faglige udvalg Vesterbrogade 6D, 4. 1780 Kbh. V 33779111 www.industriensuddannelser.dk<br />
Skofagenes faglige fællesudvalg Vespervej 40 2900 Hellerup 39621132<br />
Skorstensfejerfagets faglige Udvalg Grejsdalen 11 5800 Nyborg 65313365<br />
Slagterfagets Fællesudvalg Maglegårdsvej 8 4000 Roskilde 46328849<br />
www.slagterfaget.dk<br />
Snedkerfagets Fællesudvalg Kejsergade 2 1155 Kbh. K 72160000 www.blivsnedker.dk<br />
Tandteknikerfagets Faglige Udvalg Upsalagade 20, 4. th. 2100 Kbh. Ø 35473420<br />
Transporterhvervets Uddannelses<br />
Råd<br />
Uddannelsesnævnet for HK<strong>om</strong>rå<strong>det</strong><br />
Bygmestervej 5, 1. 2400 Kbh. NV 35878700 www.tur.dk<br />
Ny Vestergade 17 1471 Kbh. K 33366630 www.uddannelsesnaevnet.dk<br />
VVS-branchens Uddannelsesnævn Højnæsvej 71 2610 Rødovre 36726400 http://evu.nu<br />
96
7.3: Praktik+<br />
Praktik+ er et landsdækkende, webbaseret it-værktøj, s<strong>om</strong> baserer sig på de oplysninger<br />
<strong>om</strong> virks<strong>om</strong>heder, læresteder, godkendelser og uddannelsesaftaler, der findes i EASY-P,<br />
Erhvervsskolernes Administrative System vedrørende Praktik.<br />
Praktik+ er udviklet s<strong>om</strong> et webbaseret værktøj for <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re.<br />
Brugen af Praktik+ er gratis for skolerne.<br />
Praktik+ er et effektivt redskab til at lave både enkle og meget avancerede søgninger<br />
over virks<strong>om</strong>heder og læresteder. I Praktik+ kan man<br />
søge efter læresteder i hele lan<strong>det</strong> - for eksempel søgning i et givet geografisk<br />
<strong>om</strong>råde eller inden for en bestemt branche. Eller søgning efter læresteder, s<strong>om</strong> er<br />
godkendt til elever inden for en bestemt uddannelse, men s<strong>om</strong> ingen<br />
igangværende elever har.<br />
Det er muligt at krydsk<strong>om</strong>binere mange andre søgekriterier.<br />
søge efter virks<strong>om</strong>heder uden læresteder – f.eks. i et givet geografisk <strong>om</strong>råde<br />
eller inden for en bestemt branche.<br />
finde konkrete læresteder i hele Danmark på baggrund af telefonnummer, CVR-<br />
/SE-nummer, navn eller adresse.<br />
få en oversigt over <strong>det</strong> konkrete lærested med oplysning <strong>om</strong>, hvilke uddannelser<br />
<strong>det</strong>te er godkendt til, eventuelle praktikforhold, virks<strong>om</strong>hedens branche, antal<br />
ansatte, driftsform m.v.<br />
Praktik+ er et effektivt redskab til erfaringsformidling og vidensdeling både mellem<br />
erhvervsskolens forskellige <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re og på tværs af lan<strong>det</strong>s<br />
erhvervsskoler.<br />
Praktik+ kan bruges til planlægning af <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong>, og planlagte opgaver eller<br />
aftaler med virks<strong>om</strong>hederne kan overføres til Outlooks opgave- eller aftalestyring.<br />
I Praktik+ kan man indtaste oplysninger <strong>om</strong> lærestedernes kontaktpersoner og få dem<br />
trukket med ud på fletfiler til brevfletning.<br />
Det er UNI•C – Danmarks IT-Center for Uddannelse og Forskning, der har ansvaret for<br />
drift, vedligeholdelse og videreudvikling af Praktik+. Udviklingen sker i tæt sam<strong>arbejde</strong><br />
med brugerne af systemet.<br />
Adgang til Praktik Plus<br />
Praktik+ finder du på http://pplus.emu.dk, og for at kunne benytte systemet skal du have<br />
et personligt brugernavn og en adgangskode til SkoleK<strong>om</strong>.<br />
97
Er du <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r på en erhvervsskole, skal du henvende dig til din lokale<br />
SkoleK<strong>om</strong>-administrator for at få <strong>det</strong>te login. SkoleK<strong>om</strong>-administratoren er typisk ansat i<br />
skolens it-afdeling.<br />
Derefter henvender du dig til en af UNI•C’s Praktik+ konsulenter, s<strong>om</strong> herefter giver dig<br />
adgang til Praktik+. Du finder konsulenterne på adressen www.admsys.uni-c.dk under<br />
”Praktik+”, ”Support” eller ved at klikke på linket på forsiden af Praktik+.<br />
Er du med<strong>arbejde</strong>r i et fagligt uvalg, får du adgang ved at sende en tilmeldingsblanket til<br />
UNI•C. Du finder tilmeldingsblanketten på www.admsys.uni-c.dk under ”EASY-P”,<br />
”Dokumenter”, ”Faglige udvalg”, og ud for datoen 16/11 2005: ”Ny opkobling til EASY-P,<br />
erklæring” eller her.<br />
Kurser i brugen af Praktik+<br />
Praktik+-kurserne afholdes af Uddata, s<strong>om</strong> også tilbyder kurser for blandt an<strong>det</strong> EASY-P<br />
og EASY-A brugere. Når der udbydes nye Praktik+-kurser, vil der normalt altid være en<br />
nyhed på forsiden af Praktik+. Beskrivelse af kurserne kan ses, og tilmelding hertil<br />
foregår på Uddatas hjemmeside: http://www.uddata.dk/<br />
Der planlægges kurser i brug af Praktik+ på både et introducerende og et avanceret<br />
niveau.<br />
Praktik+ - <strong>En</strong> guide til professionalisering af erhvervsskolernes <strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong><br />
S<strong>om</strong> <strong>det</strong> primære resultat af <strong>det</strong> FoU-projekt, der har resulteret i opdateringen af denne<br />
opsøger<strong>håndbog</strong>, er der blevet udviklet en overskuelig og letlæselig guide til Praktik+.<br />
Se guiden her.<br />
Guiden har <strong>det</strong> dobbelte formål dels at give inspiration til <strong>det</strong> <strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
igennem præsentationen af en række cases, hvor forskellige opsøgerstrategier tages i<br />
anvendelse, dels at præsentere hvordan Praktik+ understøtter <strong>det</strong>te <strong>arbejde</strong>.<br />
Dette eksemplificeres bl.a. gennem de lærestedssøgninger, der er relevante i de enkelte<br />
cases.<br />
98
7.4: Praktikpladsen.dk<br />
Praktikpladsen.dk er Undervisningsministeriets internetmødested for elever og<br />
virks<strong>om</strong>heder inden for erhvervsuddannelserne.<br />
Mødeste<strong>det</strong> findes på webadressen www.praktikpladsen.dk<br />
På Praktikpladsen.dk kan godkendte virks<strong>om</strong>heder lægge deres profil og elevbehov ind<br />
og finde søgende elever. Ligeledes kan elever lægge deres personlige profil ind med<br />
praktikønsker og finde ledige elevstillinger.<br />
Alle godkendte virks<strong>om</strong>heder kan få adgang til at oprette profiler og søge efter elever på<br />
Praktikpladsen.dk. Virks<strong>om</strong>hederne kan også via Praktikpladsen.dk anmode <strong>om</strong> nye<br />
godkendelser og med <strong>det</strong> samme oprette stillingsopslag på disse midlertidige<br />
godkendelser.<br />
Alle godkendte virks<strong>om</strong>heder kan også fra alle sider af Praktikpladsen.dk fremsøges<br />
inden for <strong>det</strong> eller de uddannelses<strong>om</strong>råder, de er godkendt til.<br />
Brugen af Praktikpladsen.dk s<strong>om</strong> et medie, hvori virks<strong>om</strong>hederne kan søge elever, er et<br />
tilbud til virks<strong>om</strong>hederne.<br />
For elevernes vedk<strong>om</strong>mende gælder følgende:<br />
Brugen af Praktikpladsen.dk er også et tilbud til elever, der søger praktikplads.<br />
Dog skal visse elever have en synlig profil på Praktikpladsen.dk - nemlig igangværende<br />
skolepraktikelever samt elever, der ved afslutningen af deres grundforløb endnu ikke har<br />
fået praktikplads, og s<strong>om</strong> derfor ønsker at kunne blive optaget i skolepraktik.<br />
<strong>En</strong> synlig profil på Praktikpladsen.dk skal her opfattes s<strong>om</strong> en del af EMMA-kriteriernes<br />
A (aktivt søgende).<br />
Jævnfør BEK 879, § 110:<br />
§ 110. Eleven skal for at være aktivt søgende s<strong>om</strong> minimum<br />
1) selv tage passende initiativer for at opnå praktikplads og<br />
2) være registreret s<strong>om</strong> praktikpladssøgende senest fra afslutningen af<br />
grundforløbet.<br />
Stk. 2. Den i stk.1, nr. 2, nævnte registrering skal ske på praktikpladsen.dk.<br />
Registreringen skal <strong>om</strong>fatte oplysning <strong>om</strong> hvilken uddannelse, eleven ønsker,<br />
samt elevprofil, jf. § 105, stk. 4.<br />
Det er erhvervsskolens ansvar, at eleverne får udleveret brugernavn og adgangskode til<br />
Praktikpladsen.dk.<br />
Erhvervsskolerne kan trække elevernes brugernavne og adgangskoder ud klassevis og<br />
flette dem med et individuelt brev til eleverne - et brev, s<strong>om</strong> samtidig vejleder i brugen af<br />
Praktikpladsen.dk. Dette sker ved at bestille B770 filer i EASY-A<br />
99
Hvordan får virks<strong>om</strong>hederne adgang til Praktikpladsen.dk?<br />
Undervisningsministeriet har i november 2004 relanceret Praktikpladsen.dk over for<br />
virks<strong>om</strong>hederne. Der er her blevet udsendt breve med brugernavn og adgangskode til<br />
samtlige virks<strong>om</strong>heder, der på daværende tidspunkt var godkendt.<br />
Virks<strong>om</strong>heder, der er blevet godkendt senere, kan få udleveret brugernavn og<br />
adgangskode fra skolens praktikadministration.<br />
Virks<strong>om</strong>heder modtager brugernavn og adgangskode pr. lærested. Breve sendes direkte<br />
til lærestederne.<br />
Brugernavne og adgangskoder for virks<strong>om</strong>heder kan findes på praktikvejledernes<br />
forside: Klik på ”Søg virks<strong>om</strong>heder”, tast enten SE-nummer eller firmanavn og søg.<br />
Herefter k<strong>om</strong>mer der en liste med brugernavn og adgangskode for de virks<strong>om</strong>heder, der<br />
passer til søgningen.<br />
Et nygodkendt lærested vil normalt kunne fremsøges med brugernavn og adgangskode<br />
dagen efter, at <strong>det</strong> er tastet ind i EASY-P.<br />
Hvordan får en <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>r adgang til praktikpladsen.dk?<br />
Alle EASY-P brugere har i forvejen vejlederadgang til Praktikpladsen.dk.<br />
Nye kolleger, der skal <strong>arbejde</strong> s<strong>om</strong> praktikkonsulenter eller <strong>opsøgende</strong> med<strong>arbejde</strong>re<br />
kan få adgang til Praktikpladsen.dk. Det forudsætter, at de oprettes s<strong>om</strong> EASY-Pbrugere.<br />
Oprettelsen varetages af en af EASY-P konsulenterne.<br />
<strong>En</strong> oversigt over EASY-P konsulenterne kan findes på UNI•C’s info-web <strong>om</strong> EASYsystemerne:<br />
http://www.admsys.uni-c.dk<br />
Klik på EASY-P – klik på SUPPORT eller klik her.<br />
Når man er blevet oprettet s<strong>om</strong> EASY-P bruger, vil man efterfølgende modtage en e-mail<br />
med oplysning <strong>om</strong> brugeradgang, ikke kun til EASY-P, men også til Praktikpladsen.dk.<br />
100
7.5: Elevplan<br />
Elevplan er et webbaseret, elektronisk værktøj til at planlægge elevers<br />
erhvervsuddannelse. Både elever, skoler og praktikvirks<strong>om</strong>heder kan bruge <strong>det</strong>.<br />
Elevplan rummer fra forsiden en række offentligt tilgængelige oplysninger <strong>om</strong> følgende:<br />
Hvor findes erhvervsskolerne i Danmark?<br />
Hvilke skoler udbyder hvilke uddannelser?<br />
Hvilke uddannelser indeholder hvilke specialer?<br />
Hvilke fag er indeholdt i de enkelte uddannelser og specialer?<br />
I denne <strong>håndbog</strong> er der primært fokus på Elevplan s<strong>om</strong> et værktøj for virks<strong>om</strong>hederne.<br />
Virks<strong>om</strong>hedernes brugerkoder til Elevplan er de samme s<strong>om</strong> til Praktikpladsen.dk.<br />
Virks<strong>om</strong>hederne kan kontakte erhvervsskolen, hvis de mangler login.<br />
Med et virks<strong>om</strong>hedslogin til Elevplan har den oplæringsansvarlige i virks<strong>om</strong>heden et<br />
værktøj, s<strong>om</strong> giver følgende muligheder og fordele:<br />
Man kan få større indsigt i elevens uddannelse, hvorved samarbej<strong>det</strong> med skolen<br />
lettes og forbedres.<br />
Man kan vejlede eleven og planlægge praktikforløbet, så <strong>det</strong> giver mest relevans<br />
for både elev og virks<strong>om</strong>hed.<br />
Man får adgang til skolens undervisningsplan for eleven. Her kan man se, hvilke<br />
læringsaktiviteter samt obligatoriske og valgfri fag skolen udbyder og hvornår.<br />
Skolerne benytter Elevplan på forskellig vis. Det vil derfor variere fra skole til<br />
skole, hvor <strong>det</strong>aljerede oplysninger man kan se. S<strong>om</strong> minimum kan virks<strong>om</strong>heden<br />
altid se elevens uddannelsesbog, karakterer samt planlagte skoleforløb.<br />
På scorekortet i Elevplan registreres elevens fremdrift. Elev, skole og virks<strong>om</strong>hed<br />
kan her se, hvilke fag og emner eleven har gennemgået på skolen. Mangler<br />
eleven et fag eller en del af et fag, viser Elevplan, hvilke læringsaktiviteter der er<br />
mest relevante, for at eleven kan k<strong>om</strong>me videre i sin uddannelse.<br />
På oversigtssiden i Elevplan kan man holde styr på sine elevers uddannelse,<br />
herunder praktiske oplysninger <strong>om</strong> skoleperioder, karakterer og fravær.<br />
Læs mere <strong>om</strong> Elevplan på EASY-webben på adressen: http://www.admsys.unic.dk/elevplan/index.html<br />
Læs folderen til virks<strong>om</strong>hederne: ”Bruger din virks<strong>om</strong>hed elevplan?” på adressen:<br />
http://pub.uvm.dk/2006/virks<strong>om</strong>hed/kap01.html#vaerktoj<br />
Læs ”Virks<strong>om</strong>hedens Elevplan – Quick-guide” på adressen:<br />
http://pub.uvm.dk/2006/quickguide/<br />
101
Kildehenvisninger<br />
Undervisningsministeriet<br />
UNI•C<br />
Bekendtgørelse af lov <strong>om</strong><br />
erhvervsuddannelser, nr. 183<br />
af 22. marts 2004<br />
Bekendtgørelse <strong>om</strong><br />
erhvervsuddannelser, nr. 879<br />
af 06/07/2007<br />
Bekendtgørelser – opdelt på<br />
indgange<br />
Skolepraktik i<br />
erhvervsuddannelserne.<br />
Undervisningsministeriets<br />
<strong>håndbog</strong>sserie nr. 12 - 2006<br />
www.uvm.dk<br />
UddannelsesGuiden.dk http://www.ug.dk/<br />
http://147.29.40.91/_LINK_0/0&ACCN/A20040018329<br />
http://147.29.40.91/_GETDOCM_/ACCN/B20070087905-REGL<br />
http://us.uvm.dk/erhverv/lov/bek_vejl/index.htm?menuid=200560<br />
http://pub.uvm.dk/2006/skolepraktik/hel.pdf<br />
Nye aftaletyper http://pub.uvm.dk/2006/uddannelsesaftale/praktikant2006.pdf<br />
Nye korte uddannelser http://us.uvm.dk/erhverv/fase_II/korte_udd/index.htm?menuid=200505<br />
Nye trin i erhvervsuddannelser http://us.uvm.dk/erhverv/fase_II/trin/index.htm?menuid=200505<br />
Spørgsmål og svar <strong>om</strong><br />
erhvervsuddannelserne<br />
http://us.uvm.dk/erhverv/fase_II/spg_svar_eud.htm?menuid=200507<br />
Blanketter http://us.uvm.dk/erhverv/blanketter<br />
Statistik http://www.uvm.dk/statistik/erhverv/index.htm?menuid=200550<br />
Ungd<strong>om</strong>mens<br />
Uddannelsesvejledning<br />
Praktik+ http://pplus.emu.dk<br />
Praktikpladsen.dk www.praktikpladsen.dk<br />
Elevplan www.elevplan.dk<br />
Info-webben www.admsys.uni-c.dk<br />
http://www.ug.dk/Vejledningsportal/Elementer/Guide%20til/Artikler.aspx?<br />
article_id=artik-uuv<br />
Ledelses Informations System http://lisp.easy.uni-c.dk:7777/pls/lis_cb/pck_li_start.startframe<br />
”Arbejdsopgaver i<br />
praktikadministrationen”<br />
http://www.admsys.uni-c.dk/easyp/dokumenter/Vejledninger/Administration/opgaver-ipraktikadministrationen.pdf<br />
102
AER www.aer.dk<br />
Voksenansøgningsblanket http://www.atp.dk/storefiler/Voksenansoegningsblanket_AER_2006.pdf<br />
Vejledning <strong>om</strong> lønrefusion http://www.atp.dk/storefiler/Information_<strong>om</strong>_AER_april_2006.pdf<br />
Vejledning <strong>om</strong><br />
befordringsgodtgørelse<br />
Økon<strong>om</strong>isk støtte til<br />
praktikophold i udlan<strong>det</strong><br />
Mobilitetsfremmende ydelser<br />
inden for lan<strong>det</strong>s grænser<br />
Støtte til udstationering af<br />
elever i udlan<strong>det</strong><br />
Jobcentre http://www.jobnet.dk/<br />
Praktik i udlan<strong>det</strong><br />
Cirius www.ciriusonline.dk<br />
Praktikplads<strong>opsøgende</strong> <strong>arbejde</strong><br />
Vejvisere<br />
Teknologisk Institut,<br />
K<strong>om</strong>petence og IT/analyser:<br />
”Praktikplads<strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong> på erhvervsskolerne”<br />
Aalborg tekniske skole og<br />
Aalborg Handelsskole:<br />
”Praktik+. <strong>En</strong> guide til<br />
professionalisering af<br />
erhvervsskolernes <strong>opsøgende</strong><br />
<strong>arbejde</strong>.”<br />
Krak www.krak.dk<br />
De gule sider www.degulesider.dk<br />
SkoDa – Skolernes<br />
databaseservice<br />
http://www.atp.dk/storefiler/Information_<strong>om</strong>_AER_april_2006.pdf<br />
http://www.atp.dk/storefiler/3800016_marts06.pdf<br />
http://www.atp.dk/storefiler/Mobilitetsfrem_Danmark_nyAugust2006.pdf<br />
http://www.atp.dk/storefiler/3800021_marts06_tekst.pdf<br />
http://www.emu.dk/erhverv/doc/pub/generelt/statusundersoegelse.doc<br />
https://fou.emu.dk/offentlig_download_file.do?id=132957<br />
http://skoda.emu.dk/<br />
NN Markedsdata https://skoda.emu.dk/skoda-cgi/nnerhverv//Search.asp?newsdlg=check<br />
103
Index<br />
A<br />
AER;9;14;15;45;46;73<br />
Lønrefusion;21;46;84<br />
Mobilitetsfremmende ydelser;49<br />
B<br />
Bortfald af uddannelsesaftale;36<br />
D<br />
Delaftale;12;41;87<br />
Delvis gennemført praktikuddannelse;37<br />
E<br />
EASY-P;13;23;29;78<br />
Elevplan;25;38;40;99<br />
EUD - erhvervsuddannelser;46;69<br />
EUD+;26<br />
Korte uddannelser;27<br />
Trindelte uddannelser;26<br />
F<br />
Faglige udvalg;13;15;28;36;78;91<br />
Ferie;40;83<br />
G<br />
Godkendelse;13;28;69<br />
Delvis godkendelse;29<br />
Grundforløb;26;33<br />
H<br />
Hovedforløb;26;35<br />
L<br />
LOP - kontor;22;29;55;69;71<br />
LUU - Lokale Uddannelses Udvalg;15;30;55<br />
Lærested;13;22<br />
Løn og tilskudsmuligheder;43<br />
Elevløn;21;34;37;43<br />
Lønrefusion;Se AER<br />
Voksenlærlingetilskud;12;44<br />
104<br />
M<br />
Misligholdelse;37<br />
O<br />
Ophævelse af uddannelsesaftale;35;36;39<br />
P<br />
PIU - Praktik i udlan<strong>det</strong>;9;47;69;73;84<br />
Praktik+;13;24;95<br />
Praktikpladsen.dk;29;53;67;97<br />
Prøvetid;9;35;73;77;82;83;84<br />
R<br />
Restuddannelsesaftale;12;15;19;41;78;87<br />
S<br />
Skolepraktik;26;36;63;87<br />
Statistik;9;24;73;78<br />
T<br />
Tillæg til uddannelsesaftale;35<br />
U<br />
Uddannelsesaftale;27;33;38;78;80<br />
Den almindelige uddannelsesaftale;12;38;80<br />
Flex-k<strong>om</strong>binationsaftale;12;29;38;82<br />
Individuelle erhvervsuddannelser;12;38;86<br />
K<strong>om</strong>binationsaftale;12;29;34;38;81<br />
Kort aftale;21;84<br />
Ny mesterlære;12;34<br />
Uddannelsesplan;39;55<br />
Uddannelsesrettede <strong>om</strong>rådefag;26;55;83<br />
Uforskyldt mistet uddannelsesaftale;36;65<br />
V<br />
VEU-godtgørelse;27<br />
VFU - virks<strong>om</strong>hedsforlagt undervisning;12;19;69;88