Kørekort til naturvidenskab - Viden (JP)
Kørekort til naturvidenskab - Viden (JP)
Kørekort til naturvidenskab - Viden (JP)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kørekort</strong> <strong>til</strong> <strong>naturvidenskab</strong><br />
Uddannelse<br />
Hvordan sikrer vi, at alle<br />
danskere opnår et vist<br />
minimum af færdigheder<br />
inden for <strong>naturvidenskab</strong>?<br />
Vi kan passende<br />
starte med at få<br />
defineret, hvad den <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
“Kerneviden“ skal bestå<br />
af, mener formanden for<br />
Statens Naturvidenskabelige<br />
Uddannelsesråd,<br />
Søren Damgaard.<br />
Af Søren Damgaard<br />
Hvis man vil køre bil må<br />
man have et kørekort.<br />
Inden man bliver sluppet<br />
løs i trafikken, må man<br />
udover den praktiske prøve<br />
også bestå en teoretisk prøve.<br />
Hvis man i multiple choice<br />
testen har mere end 5 fejl får<br />
man ikke lov at gå <strong>til</strong> den praktiske<br />
prøve. Alle forstår, at det<br />
for vores allesammens skyld må<br />
være sådan – at der må s<strong>til</strong>les<br />
krav <strong>til</strong> den enkeltes forståelse<br />
af teorien.<br />
Tilsvarende er vi alle enige<br />
om, at vores uddannelsessystem<br />
som minimum har som opgave<br />
at sikre, at alle borgere kan læse<br />
og skrive. Men, hvad skal man<br />
som minimum kunne af <strong>naturvidenskab</strong>?<br />
Det kunne jeg godt<br />
tænke mig, at vi fik fastlagt<br />
mere tydeligt. Og vel at mærke<br />
med så bred folkelig accept som<br />
muligt. Der er megen sandhed i<br />
ordene “non scholae, sed vitae”<br />
ikke for skolen, men for livet.<br />
En trussel mod vores velstand<br />
De tider er forbi, hvor det at<br />
kunne “mestre” <strong>naturvidenskab</strong><br />
var noget, der i sig selv gav prestige.<br />
Paradokset er, at hele vores<br />
økonomiske udvikling i høj<br />
grad er funderet på <strong>naturvidenskab</strong>ens<br />
landvindinger. Forudsætningen<br />
for, at vi fortsat i<br />
Danmark kan sikre en bæredygtig<br />
udvikling er, at <strong>til</strong>strækkeligt<br />
mange uddannes med en <strong>naturvidenskab</strong>elig<br />
og teknisk baggrund.<br />
I dag indtager <strong>naturvidenskab</strong><br />
og <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
studier ikke nogen ophøjet position,<br />
og undervisningen i <strong>naturvidenskab</strong><br />
står derfor overfor<br />
store udfordringer. Tilsyneladende<br />
tager de fleste det for<br />
givet, at opgaver der kræver<br />
<strong>naturvidenskab</strong>elig eller teknisk<br />
indsigt har vi specialister <strong>til</strong> –<br />
det er ikke noget, vi for alvor<br />
selv bør bekymre os om. Dette<br />
er en meget farlig tendens, som<br />
er en trussel for vores velstand.<br />
Det er en kendsgerning, at flere<br />
og flere procent af en ungdomsårgang<br />
får en videregående uddannelse.<br />
Men andelen, der<br />
vælger <strong>naturvidenskab</strong>elige studier,<br />
er klart faldende. I sig selv<br />
er dette ikke alvorligt, hvis ikke<br />
det lige var fordi, der er en alvorlig<br />
efterspørgsel på mange<br />
flere med en <strong>naturvidenskab</strong>elig<br />
baggrund.<br />
“Kerneviden”<br />
Undervisningssystemet står i<br />
dag overfor en transformering,<br />
så det kan imødegå en virkelighed,<br />
hvor kampen om de unge<br />
menneskers gunst bliver hårdere.<br />
I stedet for at stå stejlt på<br />
et omfattende <strong>naturvidenskab</strong>eligt<br />
vidensgrundlag bør vi måske<br />
i mange sammenhænge<br />
tværtimod reducere det <strong>til</strong> det<br />
minimum, der er absolut nødvendigt.<br />
Samtidig må vi nytænke,<br />
hvorledes vi i undervisningen<br />
får fortalt en mere levende,<br />
sammenhængende og<br />
ikke mindst tidsmæssig relevant<br />
historie, der virker mere<br />
appellerende end blot at fortsætte<br />
en tradition, som i det<br />
store hele ikke er ændret de<br />
sidste 50 år. Det vigtige er at få<br />
sat <strong>naturvidenskab</strong> ind i en<br />
bredere sammenhæng og få<br />
begrundet nytten af at kunne<br />
mestre <strong>naturvidenskab</strong>elig tænkemåde.<br />
Og her kommer en<br />
minimum af “Kerneviden” ind<br />
som forudsætning. Vi bør hele<br />
tiden have svar på, hvad nytten<br />
er af det vi skal lære. Og så må<br />
vi ikke være bange for at s<strong>til</strong>le<br />
konkrete krav <strong>til</strong> færdighederne.<br />
Naturvidenskab på et A4-ark<br />
Et radikalt forslag kunne derfor<br />
være at give de enkelte <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
fag et A4-ark og<br />
bede dem om herpå at ned-<br />
skrive, hvad enhver som absolut<br />
minimum burde lære om netop<br />
dette fag på et givet uddannelsestrin.<br />
Dette er ikke det<br />
samme som pensum, som typisk<br />
vil være meget bredere og<br />
dybere. Denne øvelse kan være<br />
hensigtsmæssig af flere grunde.<br />
Dels kan den imødekomme det<br />
faktum, at det, man inden for<br />
et fag anser som vigtigt at lære,<br />
ændrer sig over tid. I princippet<br />
kan man jo blive ved med at<br />
læsse på, så det er af den grund<br />
vigtigt, at man med jævne mellemrum<br />
også smider noget<br />
væk. Og dels kan det imødegå<br />
en uheldig tendens <strong>til</strong> at putte<br />
flere og flere fag inden for en<br />
ramme, der ikke udvides. I folkeskolen<br />
og gymnasiet er timetallet<br />
stort set konstant – og<br />
kampen om mere tid <strong>til</strong> et fag<br />
betyder, at andre fag skal reducere.<br />
Det er en proces vi har<br />
lang erfaring med i Danmark:<br />
Eksemplerne er legio med hensyn<br />
<strong>til</strong>, at gode <strong>til</strong>tag på et område<br />
fører <strong>til</strong> løsninger efter<br />
devisen “mindste fællesnævner”,<br />
der som udgangspunkt<br />
aldrig tager en grundlæggende<br />
konflikt, hvor der kunne være<br />
tabere og vindere set fra et snævert<br />
fagsynspunkt. Hvornår har<br />
man sidst hørt at et fag frivilligt<br />
afgiver timer?<br />
Med hensyn <strong>til</strong> sprogfagene<br />
kunne man måske tro, at det<br />
faktum, at flere og flere i dag<br />
notorisk er bedre <strong>til</strong> at tale engelsk<br />
end for f.eks. 30 år siden,<br />
ville føre <strong>til</strong>, at der ville ske en<br />
forskydning i retning af at faget<br />
engelsk fik relativt færre undervisningstimer<br />
end de øvrige<br />
sprogfag for eksempelvis at<br />
opnå, at flere får mulighed for<br />
at tale mere end to fremmedsprog<br />
bedre. Tilsvarende kunne<br />
man tro, at der inden for <strong>naturvidenskab</strong><br />
over de seneste 30 år<br />
var sket en forskydning i ret-<br />
36 Aktuel Naturvidenskab 4/1999
ning mod større og større<br />
anvendelsesorientering på bekostning<br />
af den tid, man bruger<br />
på klassiske <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
discipliner. Men dette er<br />
imidlertid ikke <strong>til</strong>fældet.<br />
På denne baggrund er det,<br />
at forslaget med A4-arket kommer<br />
ind i billedet. Det kan være<br />
med <strong>til</strong> at danne grundlag for<br />
den <strong>naturvidenskab</strong>elige Kerneviden,<br />
som enhver dansker bør<br />
være i besiddelse af efter 5, 7, 9<br />
eller 12 års skolegang.<br />
Meget få sætter spørgsmål<br />
ved nytten af at kunne læse og<br />
skrive. Derimod tyder noget på,<br />
at meget få forstår nytten af at<br />
lære <strong>naturvidenskab</strong>. Hvis<br />
denne nytte ikke står klart i<br />
folks hoveder, er det naturligt,<br />
at et flertal fravælger <strong>naturvidenskab</strong>.<br />
Hvis på den anden<br />
side nytten ikke kan forklares,<br />
ja, så er der måske heller ikke så<br />
meget at være bekymret for.<br />
Kerneviden skal være på plads<br />
Det er vigtigt at skelne mellem<br />
det, jeg her kalder Kerneviden<br />
og evnen <strong>til</strong> at tænke <strong>naturvidenskab</strong>eligt<br />
stringent. Men<br />
uden det første kan man ikke<br />
gøre sig håb om det andet. Problemet<br />
i dag er, at denne kerneviden<br />
ikke er på plads. Dette er<br />
af årsager, som vi ikke forstår<br />
fuldt ud, men det ser ud <strong>til</strong> at<br />
være en kendsgerning. Måske<br />
hænger det sammen med, at vi<br />
ikke er <strong>til</strong>strækkelig håndfaste<br />
med at s<strong>til</strong>le krav <strong>til</strong> hinanden.<br />
Konsekvensen af, at den <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
kerneviden ikke<br />
er på plads er, at meget talent<br />
går <strong>til</strong> spilde, og den målgruppe,<br />
som de <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
uddannelser kan rekruttere fra<br />
bliver mindre end nødvendigt.<br />
Samtidig går samfundet glip af<br />
gevinsten ved at have en befolkning<br />
med et vist vidensniveau<br />
inden for <strong>naturvidenskab</strong>. Det<br />
er uomtvisteligt, at jo flere procent<br />
af en ungdomsårgang, der<br />
mestrer <strong>naturvidenskab</strong>elig<br />
tænkemåde, jo bedre vil vi stå<br />
samfundsmæssigt – ikke blot<br />
inden for <strong>naturvidenskab</strong> og<br />
teknik, men også inden for en<br />
række samfunds- og sundhedsvidenskabelige<br />
områder.<br />
Så min pointe er, at det ikke<br />
blot er <strong>naturvidenskab</strong>, der<br />
rammes, men i virkeligheden<br />
“Det er uomtvisteligt, at jo flere procent af en ungdomsårgang, der mestrer <strong>naturvidenskab</strong>elig tænkemåde, jo bedre vil<br />
vi stå samfundsmæssigt”<br />
også mange andre områder.<br />
Kerneviden skal sælges <strong>til</strong><br />
menigmand<br />
Men, hvordan får vi indkredset<br />
denne kerne af <strong>naturvidenskab</strong>elig<br />
viden? Og, hvem skal i<br />
sidste ende bestemme, hvad<br />
denne Kerneviden skal bestå af?<br />
Her er vi igen <strong>til</strong>bage ved A4arket,<br />
for her har de <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
fag jo formuleret<br />
deres bud på, hvad Kerneviden<br />
bør bestå af. Disse bud bør derefter<br />
“sælges” <strong>til</strong> et panel af<br />
lægfolk. For det kan ikke nytte<br />
noget, at det udelukkende er<br />
<strong>naturvidenskab</strong>sfolk, der skal<br />
afgøre sagen. Vi må gøre os<br />
klart, at kan vi ikke overbevise<br />
menigmand om, at det f.eks. er<br />
nødvendigt at kunne dividere<br />
med brøker eller lære differentialregning,<br />
ja – så er det måske<br />
ikke så nødvendigt endda.<br />
Undtagen, måske, for en meget<br />
lille del af allerede frelste. Vi<br />
bør lære af de erfaringer, vi har<br />
med at inddrage lægfolk i andre<br />
sammenhænge som f.eks., i<br />
svære spørgsmål om gen-manipulering<br />
eller etiske problems<strong>til</strong>linger.<br />
Pointen er, at holdninger<br />
og viden ændres over<br />
tid, men tidskonstanten i vores<br />
undervisningssystem er meget<br />
Aktuel Naturvidenskab 4/1999 37<br />
længere end det omgivende<br />
samfunds – og det nytter ikke<br />
noget at negligere denne kendsgerning.<br />
Vi bør aktivt tænke i<br />
“feedback loops”, hvor vores<br />
undervisningssystem, og det<br />
der undervises i, <strong>til</strong> enhver tid<br />
udvikles dynamisk over tid.<br />
Derfor kan det være et problem<br />
at overlade beslutningen alene<br />
<strong>til</strong> det faglige miljø, fordi dette<br />
har en indbygget konservatisme<br />
og fagimperialisme, der søger at<br />
optimere det enkelte fags betingelser<br />
– måske på bekostning af<br />
den <strong>naturvidenskab</strong>ellige helhed<br />
i en situation, hvor der er<br />
behov for en samlet fælles indsats.<br />
Vores system har i dag vandtætte<br />
skodder mellem folkeskolen<br />
og gymnasiet og mellem<br />
gymnasiet og de videregående<br />
uddannelser. Ingen har ansvaret<br />
for en total “vertikal” sammenhæng.<br />
Det er her forslaget om<br />
Kerneviden kommer ind, fordi<br />
den i realiteten forudsætter, at<br />
vi tænker fuldstændig vertikalt.<br />
10-15% af tiden <strong>til</strong> Kerneviden<br />
Fores<strong>til</strong>ler man sig nu, at f.eks.<br />
faget fysik har fået formuleret et<br />
sæt Kerneviden på gymnasieniveau,<br />
og der f.eks. er fire<br />
ugentlige fysiktimer <strong>til</strong> rådig-<br />
hed, kan det ikke nytte noget,<br />
at alle disse fire ugentlige timer<br />
bliver brugt på at undervise i<br />
Kerneviden. I virkeligheden bør<br />
undervisningen i Kerneviden<br />
kun fylde måske 10-15% af<br />
tiden. Men samtidig s<strong>til</strong>ler undervisningen<br />
i Kerneviden indirekte<br />
krav <strong>til</strong>, at det øvrige pensum<br />
(altså de 85 % af tiden)<br />
gøres relevant. Nytteværdien<br />
må forklares og gøres mere synlig,<br />
mere motiverende – anvise<br />
nytten af Kernviden i en bredere<br />
sammenhæng. Denne proces<br />
vil automatisk medføre, at<br />
de <strong>naturvidenskab</strong>elige fag alt<br />
andet lige får optimale muligheder<br />
for at blive mere populære,<br />
og at en større andel af de<br />
unge mennesker vil være interesseret<br />
i at stifte mere kendskab<br />
med fagene.<br />
En sideeffekt af Kernevidenideen<br />
kunne blive, at man generelt<br />
ville kunne <strong>til</strong>byde helt<br />
konkrete efteruddannelses<strong>til</strong>bud<br />
<strong>til</strong> alle om at opnå 9.<br />
klasses Kerneviden-niveau, eller<br />
måske 3.G’s niveau. Til enhver<br />
tid vil man gennem simple<br />
Kerneviden-tests være i stand <strong>til</strong><br />
at måle, om man skal sætte ind<br />
med særlige <strong>til</strong>tag overfor specifikke<br />
målgrupper. Måske endda<br />
finde ud af, om lærerkorpset i<br />
Foto: Jørgen Dahlgaard
folkeskolen, som forvalter den<br />
<strong>naturvidenskab</strong>elige undervisning,<br />
har <strong>til</strong>strækkelig viden<br />
eller bør opgraderes.<br />
Ideen med en teoriprøve,<br />
som man kender det fra kørekortet,<br />
er måske noget, der bør<br />
overvejes nærmere. Der kunne<br />
så passende udvikles muligheder<br />
for også at tage et Stort<br />
<strong>Kørekort</strong>, og at sørge for, at vi<br />
har <strong>til</strong>strækkelige ressourcer <strong>til</strong><br />
rådighed <strong>til</strong> at sikre efteruddannelse<br />
på alle niveauer. Man bør<br />
diskutere, om et kørekort er<br />
udstedt på livstid eller om det<br />
bør fornys med passende mellemrum<br />
for at have sin fulde<br />
validitet – især i undervisningsmæssige<br />
sammenhænge.<br />
Lad os komme i gang!<br />
Tendensen <strong>til</strong> at løse de <strong>naturvidenskab</strong>eligerekrutterings-<br />
problemer gennem nye uddannelser<br />
i kombination med f.eks.<br />
humaniora kan med Kerneviden-ideen<br />
måske vendes om,<br />
så en del af målet bliver, at også<br />
Humaniora får et Naturvidenskabeligt<br />
element. Vi ser det jo<br />
allerede på IT-området. Her er<br />
det klart, at de traditionelle<br />
datalogiuddannelser ikke kan<br />
producere <strong>til</strong>strækkeligt mange<br />
kandidater, som samfundet<br />
efterspørger. Utraditionelle<br />
<strong>til</strong>tag som IT-højskolerne viser,<br />
at det er muligt at <strong>til</strong>trække<br />
studerende, som i første omgang<br />
overhovedet ikke havde<br />
overvejet en IT-uddannelse. På<br />
generalistniveau ser vi i øvrigt<br />
også, at kørekort-ideen, i skikkelse<br />
af PC- kørekort, ser ud <strong>til</strong><br />
at opnå massiv efterspørgsel<br />
blandt folk, der ønsker at opnå<br />
basale færdigheder. Og det er<br />
Naturvidenskab på<br />
Naturvidenskab trak<br />
endnu engang negative<br />
overskrifter i pressen<br />
dette efterår, da Undervisningsministeriet<br />
og Forskningsministeriet<br />
udsendte en rapport<br />
om ”økonomi, uddannelse og<br />
personale på de <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
fakulteter på henholdsvis<br />
København, Syddansk og Aarhus<br />
universiteter. For en kort<br />
stund var den såkaldte <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
krise igen i fokus,<br />
ind<strong>til</strong> den famøse Dandy-sag<br />
overtog scenen. Rapporten er<br />
bes<strong>til</strong>t af Folketingets Forskningsudvalg<br />
i april måned som<br />
reaktion på de økonomiske<br />
problemer på det <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
område.<br />
I rapporten slipper <strong>naturvidenskab</strong><br />
på Syddansk Universitet<br />
uden videre påtale, da <strong>naturvidenskab</strong><br />
her kan mønstre<br />
overskud. Derimod er tonen<br />
noget mere skarp i kritikken af<br />
de to storebrødre i København<br />
og Århus, som har million-<br />
underskud.<br />
Pressen formidlede rapportens<br />
konklusioner og anbefalinger,<br />
så man fik det indtryk, at<br />
det stod meget slemt <strong>til</strong> på <strong>naturvidenskab</strong><br />
med dårlig økonomi,<br />
elendig undervisning og<br />
kæmpefrafald blandt de studerende.<br />
Et godt udgangspunkt?<br />
Vi skal ikke i denne omgang<br />
ikke gå i dybden med sagen,<br />
men ud fra de reaktioner, der er<br />
kommet fra de “anklagede” kan<br />
man s<strong>til</strong>le spørgsmålstegn ved,<br />
om rapporten, med sine påviste<br />
fejl og mangler, er et godt udgangspunkt<br />
for at komme videre.<br />
I en officiel s<strong>til</strong>lingtagen<br />
kritiserer Aarhus Universitet<br />
således rapporten for den svaghed,<br />
at den med sin afgrænsning<br />
og metode slet ikke har fat<br />
i de væsentligste faktorer i det<br />
samlede problemfelt – f.eks.<br />
faktorer, der forårsager en mindre<br />
<strong>til</strong>gang <strong>til</strong> visse naturviden-<br />
en tendens, der også ses i en<br />
række andre lande.<br />
Mit primære budskab er<br />
kort og godt, at vi må s<strong>til</strong>le krav<br />
<strong>til</strong> hinanden. Vi må ikke være<br />
bange for at sige, at efter 12 års<br />
skolegang må det være målet at<br />
f.eks. mindst 80% har den og<br />
den konkrete viden inden for<br />
<strong>naturvidenskab</strong>. Og samtidig<br />
skal vi så være i stand <strong>til</strong> at<br />
måle det. Over tid kan man så<br />
søge at arbejde mod at procentsatsen<br />
på 80 øges.<br />
Så lad os komme i gang med<br />
at gøre noget konkret. Faget<br />
matematik er måske ikke det<br />
mest uinteressante at starte<br />
med!<br />
anklagebænken<br />
skabelige studier end ønsket.<br />
Yderligere kritiseres rapporten<br />
for at forekomme overfladisk og<br />
på visse punkter usystematisk<br />
og umetodisk.<br />
Københavns Universitet har<br />
ligeledes meldt ud, at det er<br />
vanskeligt at finde belæg for<br />
omfanget af den rejste kritik,<br />
hvis man vurderer dekanens og<br />
universitetets samlede indsats –<br />
og i den rette sammenhæng. I en<br />
redegørelse <strong>til</strong> Forskningsministeren<br />
og Undervisningsministeren<br />
har Rektorat Det <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
Fakultet udsendt<br />
rapporten “Naturvidenskab på<br />
vej”, hvor den ministerielle<br />
rapports vurderinger og anbefalinger<br />
bliver kommenteret.<br />
Den ministerielle rapport<br />
blev midt i december forelagt<br />
Folketingets Forskningsudvalg,<br />
og vi håber på at kunne følge<br />
op på sagen i de kommende<br />
numre af Aktuel Naturvidenskab.<br />
Om forfatteren:<br />
Søren Damgaard er „Operations<br />
Manager“ for IBM Global<br />
Services, EMEA, og formand for<br />
Statens Naturvidenskabelige<br />
Uddannelsesråd.<br />
Adresse (IBM)<br />
Ny Møllevej 91<br />
2800 Lyngby<br />
Tlf.: 4523 4622<br />
E-mail: sddam@dk.ibm.com<br />
Rapport om Naturvidenskab på<br />
Københavns Universitet, Aarhus<br />
Universitet og Syddansk Universitet<br />
kan hentes på Forskningsministeriets<br />
hjemmeside<br />
www.fsk.dk<br />
Rapporten “Naturvidenskab på<br />
vej” fra KU kan fås ved henvendelse<br />
<strong>til</strong> Det <strong>naturvidenskab</strong>elige<br />
Fakultet på tlf. 35324200.<br />
38 Aktuel Naturvidenskab 4/1999