Først flere måneders faste – så et enkelt, kæmpestort ... - Viden (JP)
Først flere måneders faste – så et enkelt, kæmpestort ... - Viden (JP)
Først flere måneders faste – så et enkelt, kæmpestort ... - Viden (JP)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
som gælder hos alle dyr. D<strong>et</strong><br />
fortæller os alt<strong>så</strong> og<strong>så</strong> nog<strong>et</strong> om,<br />
hvordan vores eg<strong>et</strong> <strong>–</strong> mere gennemsnitlige<br />
<strong>–</strong> fordøjelsessystem<br />
virker.<br />
.<br />
Økonomisering med energiressourcer<br />
D<strong>et</strong> er <strong>et</strong> grundvilkår for alle<br />
dyr, at længerevarende perioder<br />
uden føde indebærer, at al den<br />
energi, som bruges til fysisk<br />
aktivit<strong>et</strong> og på at opr<strong>et</strong>holde<br />
kroppens forskellige funktioner,<br />
skal dækkes af kroppens<br />
eksisterede depoter. D<strong>et</strong> er<br />
derfor en fordel at kunne nedregulere<br />
energiforbrugende<br />
funktioner, <strong>så</strong> ressourcerne kan<br />
vare længere. D<strong>et</strong> er samtidig<br />
vigtigt, at denne tilpasning ikke<br />
formindsker dyrenes evne til<br />
udføre almindelige funktioner,<br />
da d<strong>et</strong> er vigtigt f.eks. at kunne<br />
undslippe rovdyr og andre farer<br />
i liv<strong>et</strong>.<br />
Alle kroppens celler udskiftes<br />
hele tiden, ved at de gamle<br />
udtjente celler dør og erstattes<br />
af nye friske celler. Denne stadige<br />
celledeling koster energi og<br />
bidrager sammen med cellernes<br />
øvrige aktivit<strong>et</strong>er til hvilestofskift<strong>et</strong>.<br />
Fordøjelsesorganerne,<br />
<strong>så</strong>som mave og tarm, er karakteriserede<br />
ved en meg<strong>et</strong> høj rate<br />
af celledeling, hvilk<strong>et</strong> blandt<br />
and<strong>et</strong> skyldes den mekaniske<br />
påvirkning fra føden. Desuden<br />
udfører disse celler mange aktive<br />
processer <strong>så</strong>som udskillelse af<br />
Fotos: Matthias Starck, Jena Universit<strong>et</strong>.<br />
mavesyre og enzymer, og d<strong>et</strong><br />
er dermed ikke overraskende,<br />
at tarmen og maven forbruger<br />
en stor mængde energi. D<strong>et</strong> er<br />
anslå<strong>et</strong>, at fordøjelsesorganerne<br />
lægger beslag på mellem 20-<br />
40% af hvilestofskift<strong>et</strong>. Da disse<br />
organer jo ikke bruges under<br />
<strong>faste</strong>, kan dyr med fordel nedregulere<br />
fordøjelsesorganernes<br />
funktion i perioder uden føde<br />
og dermed spare på den energi,<br />
som ellers ville være brugt på<br />
vedligeholdelse.<br />
Tarmens op- og nedture<br />
Alle dyr er i <strong>et</strong> vist omfang i<br />
stand til at nedregulere funktionen<br />
af deres fordøjelsesorganer<br />
under <strong>faste</strong>, og i praksis sker der<br />
bl.a. d<strong>et</strong>, at tarmen skrumper<br />
ind <strong>–</strong> dvs. dens størrelse og vægt<br />
reduceres. D<strong>et</strong>te kan i principp<strong>et</strong><br />
sammenlignes med, at vores<br />
muskler og<strong>så</strong> reduceres, når vi<br />
ikke styrk<strong>et</strong>ræner eller dyrker<br />
sport. At reducere tarmens størrelse<br />
sparer energi, men indebærer<br />
og<strong>så</strong>, at tarmens funktioner<br />
gradvist nedsættes <strong>–</strong> dvs. evnen<br />
til at transportere næringsstoffer<br />
fra føden eller udskille enzymer<br />
bliver nedsat.<br />
For at dyr<strong>et</strong> skal drage fordel<br />
af at nedregulere tarmens størrelse<br />
og funktion kræver d<strong>et</strong>,<br />
at dyrene kan restituere fordøjelsesprocesserne<br />
umiddelbart<br />
efter de igen indtager <strong>et</strong> måltid.<br />
Hvis tarm-funktionen ikke<br />
gen<strong>et</strong>ableres hurtigt, vil de nor-<br />
A k t u e l N a t u r v i d e n s k a b | 4 | 2 0 0 2<br />
F Y S I O L O G I<br />
Mikroskopfotos af tarmceller fra hhv. en <strong>faste</strong>nde (tv) og en fordøjende (th) slange. Tarmcellernes<br />
cellevægge hos den <strong>faste</strong>nde slange er sammenfoldede nærmest som en harmonika. Ved at indkorporere<br />
små fedtpartikler i tarmcellerne, vokser tarmen lynhurtigt til fuld størrelse igen.<br />
Stofskifte<br />
Ord<strong>et</strong> stofskifte har fra gammel tid <strong>–</strong> i overensstemmelse med<br />
d<strong>et</strong>s bogstavelige b<strong>et</strong>ydning -b<strong>et</strong>egn<strong>et</strong> kroppens optagelse af føde,<br />
dens nedbrydning og omdannelse til andre kemiske forbindelser<br />
samt udskillelse af affaldsprodukter. Vi bruger stadig ord<strong>et</strong> i denne<br />
b<strong>et</strong>ydning, når vi f.eks. taler om organismens fedtstofskifte eller<br />
calciumstofskifte. I vore dage bruges ord<strong>et</strong> til at b<strong>et</strong>egne kroppens<br />
energiomsætning. Næringsstofferne (fedtstoffer, sukkerarter og aminosyrer)<br />
fra føden, optages gennem tarmvæggen, og spaltes videre<br />
i cellerne, hvorved der frigøres kemisk energi. En del af den frigjorte<br />
energi oplagres i energirige ATP-molekyler, som bruges som energikilde<br />
for stort s<strong>et</strong> alle energikrævende processer i cellerne. De cellulære<br />
processer, der står for energioverførslen er ikke fuldstændig effektive.<br />
En del af den energi, der frigøres ved næringsstoffernes nedbrydning<br />
og forbrug<strong>et</strong> af ATP, fremkommer derfor som varme. Varmen kan på en<br />
måde anses som <strong>et</strong> spildprodukt.<br />
Når ilt er til stede nedbrydes næringsstofferne til kuldioxid og vand,<br />
og for aminosyrernes vedkommende desuden urinstof, som nyren<br />
udskiller. D<strong>et</strong>te b<strong>et</strong>egnes aerobt stofskifte og svarer kemisk s<strong>et</strong> til en<br />
forbrænding. D<strong>et</strong> giver anledning til den størst mulige udnyttelse af<br />
energien i næringsstofferne og dermed til dannelse af mange energirige<br />
ATP-molekyler. Er der ikke ilt til stede, kan mange celler gå over til<br />
anaerobt stofskifte, hvor sukker kun nedbrydes delvis til mælkesyre.<br />
Anaerobt stofskifte giver en langt mindre ATP-dannelse, fordi størstedelen<br />
af sukker<strong>et</strong>s kemiske energi fortsat er bund<strong>et</strong> i mælkesyren.<br />
D<strong>et</strong> anaerobe stofskifte forekommer f. eks. i forbindelse med hårdt<br />
arbejde, hvor musklernes forsyning med ilt ikke er tilstrækkelig til at<br />
dække deres energibehov.<br />
Hos krybdyr foregår hele d<strong>et</strong> forøgede stofskifte under fordøjelsen i<br />
form af aerobt stofskifte. Når <strong>et</strong> fi rben løber med maksimal hastighed<br />
foregår derimod mere end halvdelen af ATP-dannelsen via anaerobt<br />
stofskifte.<br />
Stofskift<strong>et</strong>s eller energiomsætningens størrelse kan måles på tre<br />
måder:<br />
1. I en periode måles energiindhold<strong>et</strong> i føden og i urin og fækalier.<br />
Forskellen i indtag<strong>et</strong> og udskilt energi er dyr<strong>et</strong>s energiforbrug, id<strong>et</strong> der<br />
dog eventuelt og<strong>så</strong> skal tages hensyn til opmagasiner<strong>et</strong> energi, hvis<br />
dyr<strong>et</strong> er voks<strong>et</strong>.<br />
2: Dyr<strong>et</strong> anbringes i <strong>et</strong> kalorim<strong>et</strong>er, som måler varmeproduktionen.<br />
M<strong>et</strong>oden vil registrere både aerobt og anaerobt stofskifte<br />
3. Forbrug<strong>et</strong> af ilt og/eller udskillelsen af kuldioxid måles, hvorved<br />
kun d<strong>et</strong> aerobe stofskifte registreres.<br />
23