Hvor bliver pengene af? - Viden (JP) - Jyllands-Posten
Hvor bliver pengene af? - Viden (JP) - Jyllands-Posten
Hvor bliver pengene af? - Viden (JP) - Jyllands-Posten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Hvor</strong> <strong>bliver</strong> <strong>pengene</strong> <strong>af</strong>?<br />
Selv om regeringen siden 2001 har brugt<br />
47 mia kr. mere i offentligt forbrug i faste<br />
priser, siger over halvdelen <strong>af</strong> danskerne,<br />
at den offentlige service er blevet dårligere.<br />
Er danskerne bare umættelige - eller når<br />
<strong>pengene</strong> ikke frem til borgerne?<br />
Tegning: Rasmus Sand Høyer
Morgenavisen <strong>Jyllands</strong>-<br />
<strong>Posten</strong>s vision er at skabe<br />
mere viden og fremskridt<br />
gennem det frie ord.<br />
De står bag artikelserien<br />
Orla Borg<br />
Journalist<br />
orla.borg@jp.dk<br />
Axel Pihl-Andersen<br />
Journalist<br />
axel.andersen@jp.dk<br />
<strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> er Danmarks største betalingsavis<br />
med et hverdagsoplag på 128.920 og et søndagsoplag<br />
på 173.503. Oplagstallene er for 1. halvår<br />
2008 og godkendt <strong>af</strong> Dansk Oplagskontrol.<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 2<br />
Indhold<br />
Kapitel 1: Side 3<br />
Hvem skal nu betale?<br />
Kapitel 2: Side 7<br />
<strong>Hvor</strong> <strong>bliver</strong> <strong>pengene</strong> <strong>af</strong> i børnepasningen?<br />
Kapitel 3: Side 11<br />
<strong>Hvor</strong> <strong>bliver</strong> <strong>pengene</strong> <strong>af</strong> i folkeskolen?<br />
Kapitel 4: Side 15<br />
<strong>Hvor</strong> <strong>bliver</strong> <strong>pengene</strong> <strong>af</strong> i ældresektoren?<br />
Kapitel 5: Side 19<br />
<strong>Hvor</strong> <strong>bliver</strong> <strong>pengene</strong> <strong>af</strong> på sygehusene?<br />
Kapitel 6: Side 24<br />
<strong>Hvor</strong> mange penge forsvinder i "slack"?<br />
Kapitel 7: Side 28<br />
<strong>Hvor</strong> <strong>bliver</strong> <strong>pengene</strong> <strong>af</strong> i administrationen?<br />
Kapitel 8: Side 32<br />
For mindre end 50 år siden var den offentlige sektor i<br />
Danmark relativt mindre end USA’s. Kan der sættes en<br />
stopper for den offentlige vækst? Skal der?<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.
Offentliggjort 25. januar 2009<br />
Det var meningen, at syng medkoncerten<br />
med Keld og Hilda<br />
skulle være holdt udenfor. Men<br />
det var lidt overskyet torsdag den<br />
19. juni 2008, så personalet på ældrecentret<br />
Albo i Albertslund<br />
Kommune flyttede lidt rundt på<br />
møblerne i c<strong>af</strong>een for at lave plads<br />
indenfor til de omkring 60 ældre<br />
beboere til dagens arrangement.<br />
Ideen med at hyre Keld og Hilda<br />
var opstået tidligere på året, da en<br />
gruppe ældre havde siddet og sunget<br />
”Ved landsbyens gadekær”. De<br />
var kommet til at snakke om, at<br />
det kunne være hyggeligt, hvis<br />
Keld og Hilda selv kom og spillede<br />
og sang for på parrets glansnummer<br />
ved et arrangement på dagcenteret.<br />
Personalet var enige i, at<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 3<br />
Hvem skal nu betale?<br />
Velfærd: Danmark fik i 2008<br />
en ny verdensrekord: Intet<br />
andet land på kloden har så<br />
stort et offentligt forbrug <strong>af</strong><br />
velfærdsservice til borgerne.<br />
Samme år fik bl.a. Keld og<br />
Hilda penge fra en konto på<br />
finansloven. Er der overhovedet<br />
nogen grænse for velfærden, og<br />
går <strong>pengene</strong> til de rigtige ting?<br />
Af ORLA BORG og<br />
AXEL PIHL ANDERSEN<br />
Det off. forbrug 1970-2008<br />
Pct. <strong>af</strong> BNP<br />
29<br />
27<br />
25<br />
23<br />
Det offentlige forbrug<br />
dækker over udgifter til løn<br />
21<br />
til offentligt ansatte samt<br />
det offentliges køb <strong>af</strong> varer<br />
19<br />
17<br />
og tjenester.<br />
1970 1980 1990 2000 08 2010<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: GERT GRAM<br />
det ville skabe en god atmosfære<br />
på centeret og øge velfærden for<br />
alle med sådan et arrangement.<br />
Heldigvis for de ældre på Albo<br />
er den slags velfærd kommet på finansloven.<br />
Kærlighed og sex hele livet<br />
Under punktet ”Ordning<br />
15.75.40.10 – Bedre ældrepleje” er<br />
der på finansloven <strong>af</strong>sat 100 mio.<br />
kr. om året over to år til at gøre<br />
ældreplejen bedre. De ansatte og<br />
de ældre kan søge penge til projekter,<br />
og puljen er populær.<br />
Alene i 2007 modtog Velfærdsministeriet<br />
over 1.000 ansøgninger<br />
til et samlet beløb <strong>af</strong> 430 mio.<br />
kr. – fire gange så meget som den<br />
pulje, der er <strong>af</strong>sat. Ældrecentre fra<br />
hele landet har søgt tilskud om alt<br />
fra omfattende personalekurser til<br />
nyindkøb <strong>af</strong> havemøbler og sociale<br />
arrangementer.<br />
Velfærdsministeriet har givet<br />
støtte til projekter med titler som<br />
”Et brag <strong>af</strong> en fest”, ”Kærlighed og<br />
sex hele livet”, ”Akvariefisk – en<br />
glæde i hverdagen”, ”På juleudstilling<br />
i bus” og ”Hygge ved grillen<br />
året rundt”.<br />
Til arrangementet med Keld og<br />
Hilda i Albertslund bevilgede Velfærdsministeriet<br />
14.238 kr. – og<br />
arrangementet var dermed et <strong>af</strong> de<br />
Stigningen i det offentlige forbrug<br />
2001-2008, 2008-priser<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
413,4<br />
2,1** + 8,6 mia. kr.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
+ 3,0 mia. kr.<br />
0,7<br />
+ 7,7 mia. kr.<br />
1,8<br />
+ 5,5 mia. kr.<br />
1,3<br />
+ 9,0 mia. kr.<br />
2,1<br />
+ 5,7 mia. kr.<br />
1,3<br />
460,1 46,7*<br />
+ 7,2 mia. kr.<br />
1,6<br />
01 02 03 04 05 06 07 08<br />
*Ud <strong>af</strong> den<br />
samlede vækst<br />
på 46,7 mia. kr.<br />
skyldes de ca. 7<br />
mia. en ændring<br />
i befolkningssammensætningen.<br />
** vækst i pct.<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: GERT GRAM<br />
absolut billigste i puljen.<br />
Nu er det nok de færreste danskere,<br />
der ikke under de ældre på<br />
Albo en god oplevelse sammen<br />
med Keld og Hilda. Herregud, der<br />
er tale om småpenge, og de er givet<br />
ud til medlemmer <strong>af</strong> den generation,<br />
der har knoklet og slidt<br />
for at skabe det velfærdssamfund,<br />
vi har i dag. Men alligevel undrer<br />
embedsmændene i Velfærdsministeriet<br />
sig over den pulje, de er sat<br />
til at administrere. Embedsmændene<br />
har givet finanslovens ”Ordning<br />
15.75.40 10” navnet ”sherrypuljen”,<br />
fordi mange <strong>af</strong> <strong>pengene</strong><br />
går til sociale hyggearrangementer.<br />
Selvfølgelig skal vi det<br />
Blandt embedsmændene er ”sherry-puljen”<br />
blevet et symbol på, at<br />
den danske velfærd har vide<br />
grænser, og de spørger sig selv: Er<br />
der overhovedet nogen grænser<br />
for velfærd?<br />
”Sherry-puljen” er et eksempel<br />
på, at den offentlige velfærd konstant<br />
<strong>bliver</strong> udvidet, for de danske<br />
politikere siger hele tiden ja:<br />
Selvfølgelig skal velfærdsstaten<br />
have råd til at bruge 200 mio. kr.<br />
til at gøre livet bedre og mere<br />
muntert for de ældre på landets<br />
ældrecentre.<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
De offentlige udgifters<br />
sammensætning<br />
Pct. <strong>af</strong> BNP<br />
Samlede off. udgifter<br />
sammensat <strong>af</strong>:<br />
Offentligt forbrug<br />
Indkomstoverførsler<br />
10<br />
Renteudgifter og øvrige<br />
Off. investeringer<br />
0<br />
1960 2010<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: GERT GRAM
Til en koncert med Keld og Hilda på ældrecentret<br />
Albo i Albertslund bevilgede Velfærdsministeriet<br />
14.238 kr. Spørgsmålet er, om det er samfundets<br />
opgave at betale for hyggearrangementer til ældre<br />
– eller om <strong>pengene</strong> burde anvendes til nogle helt<br />
andre former for service.<br />
Selvfølgelig skal vi bruge 50.000<br />
kr. pr. fedmeoperation, hvis det<br />
forbedrer den overvægtiges helbred<br />
og levetid.<br />
Selvfølgelig skal vi indføre madordninger<br />
i vuggestuerne, så børnene<br />
kan få noget sundere mad.<br />
Selvfølgelig skal Århus Kommune<br />
og en række andre kommuner<br />
med økonomisk støtte fra staten<br />
sørge for reservebedsteforældre til<br />
familier eller enlige forsørgere<br />
uden egne bedsteforældre tæt på.<br />
Selvfølgelig skal vi bruge alle de<br />
penge, som er nødvendige til specialpædagoger<br />
til ADHD-børn i<br />
folkeskolen, og der må højst gå to<br />
måneder, før forældrene kan få en<br />
udredning om deres barn, som er<br />
henvist til en psykiatrisk undersøgelse.<br />
Ja, selvfølgelig skal vi indføre<br />
disse nye velfærdsordninger – og<br />
det har vi også i vid udstrækning<br />
gjort. Siden 2001 har den borgerlige<br />
regering brugt 47 mia. kr. mere<br />
i offentligt forbrug, blandt andet<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 4<br />
til velfærdsservice. Og det er vel at<br />
mærke i faste priser, som er renset<br />
for de løn- og prisstigninger, der<br />
har været i perioden.<br />
Alligevel er vi utilfredse<br />
Men det har ført frem til det danske<br />
paradoks:<br />
Selv om der er brugt 47 mia. kr.<br />
mere til offentligt forbrug og velfærd,<br />
og selv om vi har verdensrekord<br />
i offentligt forbrug til velfærd<br />
– så er danskerne alligevel<br />
utilfredse.<br />
Hele 53 pct. <strong>af</strong> danskerne siger i<br />
en meningsmåling fra Catinet Research,<br />
at de mener, at den offentlige<br />
service er blevet dårligere siden<br />
2001. Kun 10 pct. synes, at<br />
den er blevet bedre. <strong>Hvor</strong>for hænger<br />
det sådan sammen? Er danskerne<br />
bare umættelige, når det<br />
gælder velfærd – eller er <strong>pengene</strong><br />
gået til helt andre ting end det,<br />
der er kerneydelesen: pasningen,<br />
undervisningen, operationerne og<br />
plejen?<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
For samtidig med de nye velfærdsordninger<br />
flyder medierne<br />
over med kritiske historier om<br />
netop kerneydelserne:<br />
N De ældre får mindre praktisk<br />
hjemmehjælp til rengøring, og<br />
hjemmesygeplejersken har ikke<br />
længere tid til at snakke.<br />
N Patienter ligger på flere sygehuse<br />
på gangene på grund <strong>af</strong> overbelægning<br />
på medicinske <strong>af</strong>delinger,<br />
og førstegangsfødende <strong>bliver</strong><br />
sendt hjem på andendagen mod<br />
tidligere femtedagen efter fødslen.<br />
N Vuggestuen har lukket i flere<br />
dage end tidligere, så forældre ikke<br />
kan få børnene passet, og der er<br />
færre pædagogtimer til det enkelte<br />
barn.<br />
N Skoleelevers geogr<strong>af</strong>ibøger er<br />
forældede, og karlit-lofterne falder<br />
ned i hovedet på eleverne.<br />
Keld og Hilda-beslutninger<br />
I en artikelserie i den kommende<br />
uge undersøger Morgenavisen <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong>,<br />
hvor <strong>pengene</strong> er<br />
PRIVATFOTO
levet <strong>af</strong> i centrale dele <strong>af</strong> velfærds-Danmark.<br />
Spørgsmålet er<br />
<strong>af</strong>gørende at få besvaret, fordi<br />
økonomer gang på gang advarer<br />
om, at der er grænser for velfærd.<br />
Sådan som befolkningsudviklingen<br />
<strong>bliver</strong> i Danmark, vil der blive<br />
langt færre på arbejdsmarkedet,<br />
der skal forsørge langt flere uden<br />
for arbejdsmarkedet. Et par simple<br />
tal illustrerer det:<br />
I 1998 var der fem personer i<br />
den erhvervsaktive alder for hver<br />
person over 64 år. I 2025 vil der<br />
være tre personer i den erhvervsaktive<br />
alder for hver person over<br />
64 år.<br />
Derfor bør politikerne standse<br />
op og spørge, hvor mange penge<br />
staten egentlig skal bevilge til velfærd,<br />
og om de penge <strong>bliver</strong> brugt<br />
rigtigt, siger Jørgen Søndergaard.<br />
Han var med i Velfærdskommissionen,<br />
er nu formand for Arbejdsmarkedskommissionen<br />
og<br />
tillige direktør i Socialforskningsinstituttet,<br />
SFI, nu omdøbt til Det<br />
Nationale Forskningscenter for<br />
Velfærd:<br />
»Eksemplet med Keld og Hildaarrangementet<br />
er et udtryk for, at<br />
der tilsyneladende ikke er nogen<br />
øvre grænse for, hvad man opfatter<br />
som velfærd. Hvert enkelt lille<br />
projekt ser jo ret uskyldigt ud i<br />
forhold til den store samfundsøkonomi<br />
– det er jo ikke et spørgsmål<br />
om, hvorvidt man bevilger<br />
nogle tusinde kroner til Keld og<br />
Hilda – enhver vil jo sige, at det<br />
ikke er det, der <strong>af</strong>gør, om samfundsøkonomien<br />
er holdbar eller<br />
ej. Det er summen <strong>af</strong> alle disse<br />
Keld og Hilda-beslutninger, der<br />
<strong>bliver</strong> et problem, for i længden<br />
har vi ikke råd til den velfærd,<br />
som vi bevilger hinanden nu. I alle<br />
tilfælde ikke, hvis vi ikke også<br />
samtidig begynder at kræve <strong>af</strong><br />
hinanden, at vi skal arbejde mere.<br />
Men det vil politikerne ikke gøre<br />
nu. Dermed sender de problemet<br />
videre til kommende generationer.«<br />
Velfærd er et relativt begreb<br />
Når hele 53 pct. <strong>af</strong> danskerne me-<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 5<br />
ner, at den offentlige service er<br />
blevet ringere i de seneste syv år,<br />
er der en vis indbygget logik i<br />
synspunktet. For velfærd er relativ.<br />
Hvis danskerne sammenligner<br />
niveauet i den offentlige sektor<br />
med den private, kan det med rette<br />
opleves som fodslæbende. For<br />
det private forbrugs andel <strong>af</strong> BNP<br />
er i de seneste syv år vokset med<br />
1,7 pct., mens det offentliges andel<br />
i samme periode er steget med<br />
0,5 pct. Med andre ord: Hvis man<br />
selv har fået en fladskærm hjemme<br />
i stuen, ser det gamle 20-tommer-tv<br />
på plejehjemmet eller på<br />
hospitalet noget sølle ud.<br />
Og velfærd er relativ på endnu<br />
en måde:<br />
Hvis velfærden i forvejen ligger<br />
på et meget højt niveau, som den<br />
gør i Danmark, har en indsprøjtning<br />
på eksempelvis 100 mio. kr.<br />
ekstra en mindre effekt, end hvis<br />
niveauet for velfærd er meget lavt.<br />
Det er en mekanisme, som forskerne<br />
kalder for ”den <strong>af</strong>tagende<br />
grænsenytte”. At forbedre et højt<br />
niveau bare en lille smule er forholdsvis<br />
dyrt sammenlignet med<br />
at forbedre et lavt niveau, hvor<br />
mindre beløb vil give et langt<br />
større kvalitetsløft. Samtidig optræder<br />
sammenhængen mellem<br />
penge og kvalitet ifølge professoren<br />
ikke som en lige linje, men<br />
mere som trappetrin med små<br />
kvalitets-hop efter en årrække.<br />
Det er f.eks. ikke sikkert, at flere<br />
penge et enkelt år til en daginstitution<br />
er nok til at udløse en hel<br />
eller en halv stilling, som kan<br />
mærkes på normeringen.<br />
Man kan ikke tage goder tilbage<br />
Men der er andre overordnede<br />
forklaringer på, at borgerne kan<br />
opleve en mindre vækst som tilbagegang:<br />
Næsten enhver omprioritering,<br />
hvor man flytter penge<br />
fra et område til et andet, <strong>bliver</strong><br />
fremstillet som absolutte nedskæringer<br />
og sparerunder <strong>af</strong> både medier,<br />
fagforeninger og de kommuner,<br />
der skal lægge næste års budget.<br />
Forskerne kalder dette fæno-<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
men for asymmetrien i den offentlige<br />
sektor, hvilket betyder, at<br />
der er mindre folkelig og politisk<br />
modstand, når udgifterne stiger,<br />
end når de skal nedad.<br />
Den tidligere Brøndby-borgmester,<br />
Kjeld Rasmussen (S), har på<br />
sin egen bramfri måde beskrevet<br />
det meget præcist:<br />
»Hvis du først har smidt noget<br />
ind til aberne, får du det ikke ud<br />
igen.«<br />
Altså hvis man først har givet<br />
borgerne et gode, er det ikke alene<br />
næsten umuligt at tage det fra<br />
dem igen, men også meget svært<br />
at skære ned, selv om der på det<br />
pågældende område måske er færre<br />
kunder i butikken end tidligere.<br />
Det oplevede kommunerne fra<br />
1970’erne og frem til midten <strong>af</strong><br />
1990’erne, hvor man på trods <strong>af</strong><br />
et faldende elevtal bevarede samme<br />
antal lærere i folkeskolen og<br />
dermed gjorde udgiften pr. elev<br />
stadigt større.<br />
Penge til specialområder<br />
Den offentlige sektor har med andre<br />
ord en meget stærk iboende<br />
tendens til at vokse, og denne tendens<br />
<strong>bliver</strong> oven i købet forstærket<br />
<strong>af</strong> den offentlige sektors egen<br />
styrke og vælgermæssige kr<strong>af</strong>t:<br />
Næsten to ud <strong>af</strong> tre vælgere får<br />
nemlig deres hovedindtægt fra<br />
det offentlige. Det gælder ud over<br />
de ca. 900.000 ansatte også folk<br />
på dagpenge, kontanthjælp, førtidspension,<br />
folkepension, SU<br />
m.fl.<br />
Denne velfærds-koalition er<br />
nærmest umulig at gøre noget ved<br />
og er ifølge kommuneeksperten,<br />
professor Poul-Erik Mouritzen fra<br />
Syddansk Universitet desværre<br />
med til at handlingslamme politikerne,<br />
når det gælder nødvendige<br />
og måske ubehagelige beslutninger.<br />
Han har udtrykt det således:<br />
»Politikerne kan ikke manøvrere,<br />
fordi de <strong>bliver</strong> str<strong>af</strong>fet, hvis de<br />
gør noget imod denne store koalition<br />
<strong>af</strong> borgere, der lever <strong>af</strong> den<br />
offentlige sektor.«<br />
Formanden for kommunernes<br />
landsforening, borgmester Erik
Fabrin (V), mener ligesom de fleste<br />
<strong>af</strong> sine borgmesterkolleger, at<br />
landspolitikerne på Christiansborg<br />
– ikke mindst når der er valgkamp<br />
i luften – overbyder hinanden<br />
med nye velfærdsløfter til<br />
borgerne og dermed skaber et helt<br />
urealistisk forventningskrav.<br />
»I deres retorik skaber de et indtryk<br />
<strong>af</strong>, at der er vækst på alle områder.<br />
Altså når statsministeren<br />
bare siger: Jeg gider ikke høre på<br />
klynk – 47 mia. kr. mere i faste<br />
priser fra 2001 og til nu i offentligt<br />
forbrug – ja, hvad er så budskabet<br />
i det? Det er, at der er vækst<br />
på alle områder, men går man ned<br />
og analyserer, kommer man til et<br />
andet resultat,« siger Erik Fabrin.<br />
Han henviser til, at udover, at<br />
sundhedsvæsenet har fået en ganske<br />
stor del <strong>af</strong> den samlede vækst,<br />
er kommunernes egen vækst stort<br />
set blevet ædt op <strong>af</strong> hele det specialiserede<br />
socialområde med anbringelser<br />
<strong>af</strong> børn og unge, vidtgående<br />
specialundervisning, hjælp<br />
til fysisk og psykisk handicappede<br />
m.m. Udgifterne til disse områder<br />
udgør nu knap en femtedel <strong>af</strong><br />
kommunernes samlede udgifter.<br />
»Tidligere – da en stor del <strong>af</strong><br />
området var under amterne – lå<br />
den årlige vækst på 7, 8 og 9 pct.<br />
Vi har fået den ned på 4 pct., men<br />
alligevel svarer det til, at det samlede<br />
budget stiger med 0,7 pct.,<br />
hvilket stort set er regeringens<br />
målsætning for vores område.<br />
Med andre ord: Væksten er udelukkende<br />
gået til de specielle områder<br />
og ikke til kerneydelsen,« siger<br />
Erik Fabrin, som konkluderer:<br />
»Så på den måde er der måske<br />
en vis logik i, at mange borgere ikke<br />
oplever en bedre service, og at<br />
de ikke har fået noget for <strong>pengene</strong>.«<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 6<br />
Øget velfærd for de få<br />
Selv om regeringen har brugt<br />
47 milliarder ekstra kroner til<br />
offentlig service siden 2001,<br />
når <strong>pengene</strong> ikke frem til den<br />
almindelige dansker, siger KL<br />
og regionerne.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
De mange ekstra milliarder, som<br />
VK-regeringen har tilført den danske<br />
velfærd, er ikke kommet den<br />
almindelige dansker til gode i<br />
form <strong>af</strong> bedre børnepasning,<br />
folkeskole og ældrepleje.<br />
Pengene er i stor udstrækning<br />
gået til de svageste grupper som<br />
udsatte børn og unge, fysisk og<br />
psykisk handicappede og kræftpatienter<br />
samt til administration, lyder<br />
det fra kommunernes formand,<br />
borgmester Erik Fabrin (V)<br />
og regionernes formand, Bent<br />
Hansen (S).<br />
»Man kan sige, at det normale<br />
Keld og Hilda i Albertslund på statens regning.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
giver til det specielle,« siger Erik<br />
Fabrin. KL-formanden sætter dermed<br />
fokus på det, der kan betegnes<br />
som det danske paradoks: Regeringen<br />
har siden 2001 øget det<br />
offentlige forbrug med 47 mia. kr.<br />
i faste priser. Alligevel er danskerne<br />
utilfredse. En meningsmåling<br />
viser, at 53 pct. <strong>af</strong> befolkningen<br />
mener, at den offentlige service er<br />
blevet dårligere siden 2001.<br />
Også sygehusene har fået en del<br />
<strong>af</strong> de ekstra penge, men det gavner<br />
heller ikke patienterne på de<br />
medicinske <strong>af</strong>delinger, typisk ældre<br />
mennesker, siger den politisk<br />
ansvarlige for sygehuse, regionsformand<br />
Bent Hansen:<br />
»Hvis vi ser bort fra en stor stigning<br />
i antallet <strong>af</strong> ambulante operationer,<br />
er <strong>pengene</strong> først og fremmest<br />
gået til det specielle i form <strong>af</strong><br />
ny medicin og kræftbehandling,<br />
der har fået et stort løft. Til gengæld<br />
er der sparet på de tunge opgaver<br />
på de medicinske <strong>af</strong>delinger,<br />
der har fået det værre.«<br />
PRIVATFOTO
Offentliggjort 26. januar 2009<br />
Børnegruppen Bænkebiderne har<br />
overstået en selvarrangeret frokost<br />
og er med hjælp til omklædningen<br />
fra pædagog Gitte Andrees på vej<br />
ud på legepladsen.<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 7<br />
Mindre tid til børnene<br />
Tid: Selv i en velfungerende<br />
daginstitution i Viborg <strong>bliver</strong><br />
der mindre og mindre tid til det<br />
egentlige formål: nemlig at<br />
passe børnene. I stedet går tid<br />
og penge til læreplaner,<br />
børnemiljøvurderinger,<br />
sprogscreeninger m.m.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Både børn og pædagoger virker<br />
glade og tilfredse her i Børnehaven<br />
Lupinmarken i Viborg, som er en<br />
integreret institution med 62 børn<br />
i børnehaven og 15 i vuggestuen.<br />
Ambitiøse medarbejdere<br />
Lupinmarken er på alle måder et<br />
eksempel på en moderne, velfungerende<br />
dansk daginstitution med<br />
15 yngre og fagligt ambitiøse medarbejdere<br />
i de velholdte blåmalede<br />
træbygninger, som er placeret midt<br />
i et nyere parcelhuskvarter uden<br />
store sociale problemer, og hvor<br />
forældrenes biler typisk er både<br />
større og nyere end pædagogernes.<br />
Alligevel er der et men, som de<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
små formentlig ikke skænker en<br />
tanke:<br />
Der <strong>bliver</strong> mindre og mindre tid<br />
til børnepasningens egentlige kerneydelse:<br />
samværet mellem barn<br />
og voksen.<br />
Eller sagt på en anden måde: de<br />
varme hænder <strong>bliver</strong> gradvist koldere<br />
og koldere, og det er ikke kun<br />
her i januar, men hele året rundt.<br />
Opgaver uden børn<br />
Ikke så meget fordi Viborg Kommune<br />
samlet set har gennemført<br />
en mindre besparelse på børnepasningen,<br />
men mere som en kombination<br />
<strong>af</strong> nye opgaver og flere feriefridage<br />
til de ansatte.<br />
Bænkebiderne er efter veloverstået frokost ved at gøre klar til at rykke ud på legepladsen. Pædagog Gitte Andrees hjælper til.<br />
FOTO: CASPER DALHOFF
Børenhaven Lupinmarken i Viborg.<br />
»Vi skal konstant kigge på arbejdsopgaver<br />
uden børn, fordi vi i<br />
de seneste år fået en række nye opgaver,<br />
der – selv om de kan være<br />
nok så relevante – tager tid. Den tid<br />
kan kun tages fra børnene, og er det<br />
nu den rigtige prioritering,« spørger<br />
Lupinmarkens 38-årige leder,<br />
Lise Bech Madsen.<br />
Det gælder f.eks. skriftlige pædagogiske<br />
læreplaner, der skal udarbejdes<br />
både for de mindste i aldersgruppen<br />
0-2 år og til de større børn<br />
fra 3 år og til skolestart.<br />
Læreplanerne skal beskrive en<br />
række mål for børnepasningen –<br />
både når det gælder deres personlige<br />
udvikling, deres sociale kompetencer,<br />
sproglige udvikling, krop<br />
og bevægelse m.m. En række temaer,<br />
der er detaljeret beskrevet.<br />
Kvalitet tager tid<br />
Læreplanen skal samtidig beskrive,<br />
hvilke metoder og aktiviteter der<br />
skal benyttes for at nå målene, og<br />
den skal naturligvis også evalueres.<br />
»Der er ingen tvivl om, at lære-<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 8<br />
planerne kan være med til at løfte<br />
kvaliteten <strong>af</strong> det pædagogiske arbejde,<br />
fordi man forholder sig mere<br />
målrettet til, hvad man foretager<br />
sig med børnene. Men det ændrer<br />
jo ikke på, at det beslaglægger noget<br />
<strong>af</strong> de ansattes arbejdstid, og det<br />
er frustrerende, at tiden går fra de<br />
varme hænder,« siger Lise Bech<br />
Madsen.<br />
På samme måde er det med børnemiljø-vurderingerne,<br />
der blev<br />
indført i 2006. De slår fast, at alle<br />
børn har ret til et godt børnemiljø,<br />
der »fremmer deres trivsel, udvikling<br />
og læring,« som det beskrives.<br />
Her er man i Lupinmarken endnu<br />
ikke færdig, og foreløbig har<br />
man måttet sende en medarbejder<br />
på kursus for at opnå den nødvendige<br />
viden om processen. Senere<br />
skal de ansatte bruge en pædagogisk<br />
weekend på projektet.<br />
»Det er altså et temmelig omfattende<br />
arbejde, hvor vi skal beskrive<br />
og dokumentere børnenes miljø i<br />
vores børnehave – både når det<br />
gælder det fysiske, psykiske og<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Et repræsentativt udsnit på 979<br />
personer over 17 år besvarede<br />
mellem den 5. - 8. januar 2009<br />
følgende:<br />
<strong>Hvor</strong> tilfreds er du med<br />
niveauet i den offentlige<br />
service på børnepasningsområdet?<br />
Flere end hver tredje<br />
forælder med børn<br />
mellem 0 og 6 år<br />
erklærer sig utilfreds med<br />
den offentlige service, når<br />
det gælder børnepasning.<br />
I alt 35 pct. <strong>af</strong> de<br />
adspurgte er enten<br />
”meget utilfredse”<br />
eller ”utilfredse”.<br />
Spørger man et repræsentativt<br />
udsnit <strong>af</strong> hele<br />
befolkningen, falder<br />
andelen <strong>af</strong> de to kategorier<br />
<strong>af</strong> utilfredshed til<br />
i alt 25 pct.<br />
Citeres analyserne i andre<br />
medier, skal kilden oplyses:<br />
"Rambøll Management for<br />
<strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong>".<br />
FOTO: CASPER DALHOFF<br />
Hver tredje børnefamilie<br />
utilfreds med børnepasning<br />
Ved<br />
ikke<br />
Meget<br />
tilfreds<br />
Tilfreds<br />
Hverken<br />
tilfreds eller<br />
utilfreds<br />
Utilfreds<br />
Meget<br />
utilfreds<br />
Tal i pct.<br />
2<br />
12<br />
30<br />
22<br />
18<br />
17<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: GERT GRAM
æstetiske miljø, som de møder hos<br />
os. Det indebærer også, at børnene<br />
skal inddrages i form <strong>af</strong> interviews,<br />
hvor vi bl.a. spørger dem, hvordan<br />
de har det i børnehaven, om de synes,<br />
at de voksne er nærværende –<br />
og hvad de synes om de fysiske omgivelser<br />
i form <strong>af</strong> legeplads og stuer.<br />
Ud fra det skal der udarbejdes en<br />
decideret handleplan, der skal revurderes<br />
hvert tredje år,« forklarer<br />
Lise Bech Madsen.<br />
Sprogscreening<br />
Pædagog Gitte Andrees, som har<br />
været på kursus i børnemiljøvurdering,<br />
er som forholdsvis nyuddannet<br />
pædagog vant til pædagogiske<br />
læreplaner, og at man skal registrere<br />
og skriftliggøre tingene.<br />
»Det siger sig selv, at jeg ikke er<br />
særlig nærværende, når jeg f.eks.<br />
skal dokumentere, hvad børnene<br />
bruger deres tid til, hvad enten jeg<br />
tager billeder og hænger dem op på<br />
opslagstavlen eller skriver noget i<br />
deres bog,« siger hun.<br />
Og så, som om det ikke var nok,<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 9<br />
skal alle treårige fra i år ifølge lovgivningen<br />
tilbydes en sprogscreening,<br />
som Lise Bech Madsen forventer,<br />
at langt de fleste forældre<br />
vil tage imod.<br />
»Normalt ville vi først gennemføre<br />
en screening og en registrering,<br />
når vi vurderede, at der var<br />
noget galt. Er det f.eks., fordi han<br />
hører dårligt, at han taler dårligt,<br />
eller er han bare lidt senere i gang?<br />
Før har vi måske normalt sprogscreenet<br />
to-tre børn, men nu risikerer<br />
vi, at det <strong>bliver</strong> alle 26 treårige,<br />
og det er efter min mening ikke<br />
nødvendigt. Tværtimod risikerer vi<br />
at gøre mange forældre unødigt bekymrede,<br />
fordi børnene når deres<br />
sproglige niveau på forskellige tidspunkter.<br />
Samtidig har vores kommune<br />
valgt en rimeligt ambitiøs registrerings-metode,<br />
og det betyder<br />
igen, at vi skal uddanne vores personale<br />
i metoden og sende dem på<br />
kursus,« siger Lise Bech Madsen.<br />
Størstedelen <strong>af</strong> hendes budget på<br />
ca. seks mio. kr. går til lønninger,<br />
men det ændrer ikke ved, at hun –<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
FOTO: CASPER DALHOFF<br />
En <strong>af</strong> børnenes aktiviteter i denne uge er at arrangere frokost efter at have været på indkøb dagen før. Børnehavens leder, Lise Bech Madsen,<br />
deltager undtagelsesvis, men kan samtidig konstatere, at pædagogerne får mindre tid til børnene på grund <strong>af</strong> nye opgaver.<br />
også hvis vi ser bort fra de mange<br />
nye opgaver – får mindre for <strong>pengene</strong><br />
end tidligere.<br />
»I de seneste år er der kommet en<br />
uges ekstra ferie til, omsorgsdage<br />
og med den nye overenskomst nu<br />
også barnets anden sygedag. Samlet<br />
set lægger de ansatte altså færre<br />
timer her, og jeg har jo ikke modtaget<br />
ekstra midler til at ansætte flere,«<br />
siger hun.<br />
Konsekvensen er bl.a., at daginstitutionen<br />
har måttet indsnævre<br />
åbningstiden. Tidligere åbnede Lupinmarken<br />
kl. 6.15 om morgenen,<br />
nu er det kl. 6.30. Tidligere holdt<br />
man åbent til kl. 17, nu er det til kl.<br />
16.45. Endelig har man set sig nødsaget<br />
til at holde tre uger sommerferielukket<br />
i de to seneste år.<br />
»Så selv om vi har glade børn,<br />
glade medarbejdere og velfungerende<br />
forældre, kommer vi ikke<br />
uden om, at der er blevet mindre<br />
tid til kerneydelsen,« siger Lise<br />
Bech Madsen.
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 10<br />
Mange nye opgaver<br />
Tallene siger stort set uændret<br />
økonomi, men<br />
daginstitutionerne bruger flere<br />
og flere ressourcer på nye<br />
opgaver.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Talkrigen mellem fagforeninger og<br />
kommuner på den ene side og VKregeringen<br />
på den anden har med<br />
jævne mellemrum bølget frem og<br />
tilbage, når de kommunale budgetter<br />
skulle lægges.<br />
Er der kommet flere eller færre<br />
penge til børnepasningen?<br />
Er der kommet flere eller færre<br />
ansatte i forholdet til antallet <strong>af</strong><br />
børn?<br />
Vanskelig statistik<br />
Spørgsmålene er trods al statistik<br />
næsten umuligt at svare på – bl.a.<br />
fordi man i nogle år har valgt at gøre<br />
børnetallet op i efteråret, når der<br />
er færrest børn i institutionerne, og<br />
i andre år har gjort det op i foråret,<br />
når der er flere børn.<br />
Alligevel tyder alle tal på, at der i<br />
grove træk er dømt mere eller mindre<br />
dødt løb, når man ser på både<br />
normeringer og udgift pr. barn<br />
gennem den seneste halve snes år.<br />
Når det gælder bruttodrifts-udgiften<br />
pr. 0-10-årig, lå den i 1997 på<br />
godt 50.000 kr., mens den i 2008<br />
var steget til 53.000. En beskeden<br />
stigning på 5,7 pct. over 12 år. Samtidig<br />
ligger hele stigningen før VKregeringens<br />
periode fra 2001, da<br />
tallene i faste priser siger 53.260 kr.<br />
pr. barn i 2001 og 53.023 kr. pr.<br />
barn i 2008.<br />
Når det gælder udviklingen i antal<br />
børn pr. voksen, viser tal fra både<br />
BUPL/Danmarks Statistik og KL,<br />
kommunernes forening, at normeringerne<br />
i grove træk er uændrede i<br />
vuggestuer og børnehaver – og i<br />
hvert fald højst har været marginalt<br />
bedre før 2001.<br />
Derimod er der ingen tvivl om, at<br />
daginstitutioner især gennem de<br />
senere år har fået en række nye opgaver.<br />
Børn med ekstra behov<br />
Lasse Bjerg Jørgensen, forretningsudvalgsmedlem<br />
i BUPL, der repræsenterer<br />
ca. 6.000 daginstitutionsledere,<br />
konstaterer, at der ikke er<br />
fulgt ressourcer med de mange nye<br />
opgaver:<br />
»Selv om man måske samlet bruger<br />
flere penge til børnepasning<br />
end tidligere, oplever vore ledere<br />
ikke, at de har flere penge til rådighed<br />
på deres budgetter. Tværtimod.<br />
I stedet <strong>bliver</strong> der i kommunerne<br />
brugt flere penge på at oprette<br />
hele <strong>af</strong>delinger, der skal kontrollere,<br />
hvordan de nye opgaver <strong>bliver</strong><br />
administreret. Samtidig skal institutionerne<br />
være mere rummelige<br />
end før og tager i dag flere omsorgskrævende<br />
børn, der tidligere blev<br />
sendt til specialinstitutioner.«<br />
Det kender Lene Stick Andersen<br />
alt til. Hun er leder <strong>af</strong> den helt nye<br />
integrerede institution Børn- og<br />
Ungehuset Skademosegård i Roskilde<br />
Kommune, som indeholder<br />
både vuggestue, børnehave og<br />
klub.<br />
»Mange kommuner er økonomisk<br />
trængte og vægrer sig ved at<br />
sende børn på dyre specialinstitutioner.<br />
Derfor får vi nogle børn,<br />
som fylder enormt meget, og som<br />
vi ikke havde tidligere,« siger hun.<br />
Beskrivende materiale<br />
Flere institutionsledere beretter<br />
om, hvordan pædagogiske læreplaner,<br />
virksomheds-planer, målsætninger<br />
og børne-miljøvurdering<br />
fylder mere og mere i dagligdagen<br />
og gør det sværere at få tid til<br />
børnene.<br />
»De mange nye opgaver betyder,<br />
at pædagoger i større og større grad<br />
<strong>bliver</strong> faset ud <strong>af</strong> hverdagen for at<br />
sidde og udarbejde beskrivende<br />
materiale. Det er kolde hænder, og<br />
der <strong>bliver</strong> i hvert fald ikke flere, der<br />
Pasningsudgifter 0-10 år<br />
1997-2008, brutto, mio. kr.<br />
60<br />
50<br />
Faste priser (2008)<br />
40<br />
30 Løbende priser<br />
20<br />
10<br />
0<br />
97 99 01 03 05 07 08<br />
Antal indskrevne<br />
Tusinder<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
Personale<br />
Stigning<br />
på 5,7 pct.<br />
i faste priser<br />
i perioden<br />
Alle institutionstyper i alt<br />
Børnehave<br />
Vuggestue<br />
sammensat <strong>af</strong>:<br />
0<br />
1997 2001 2007<br />
Antal pædagoger og<br />
pædagogmedhjælpere<br />
Tal i tusinder<br />
50<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
sidder og spiser eftermiddagsmad<br />
med børnene,« siger Lene Stick Andersen.<br />
Utilstrækkelig finansiering<br />
Sprogscreeninger er netop indført,<br />
og nu er kommuner og institutioner<br />
allerede ved at forberede sig<br />
på næste nye opgave: mad til alle<br />
børn i daginstitutioner.<br />
Selv om kommunerne har fået<br />
lov til at hæve forældrebetalingen<br />
fra 25 til 30 pct., forventer man, at<br />
den øgede brugerbetaling højst finansierer<br />
selve maden, men ikke<br />
nye og nødvendige investeringer i<br />
køkkener for at leve op til lovens<br />
krav.<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
SR-regeringen VK-regeringen (træder til i november 2001)<br />
Aldersintegreret inst.<br />
Aldersintegreret inst.<br />
Børnehave<br />
Vuggestue<br />
0<br />
1997 2007<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: GERT GRAM
Offentliggjort 27. januar 2009<br />
Hvis den almindelige dansker synes,<br />
at hans børns folkeskole ikke<br />
er blevet bedre i de seneste år, har<br />
han sandsynligvis ret.<br />
For selv om politikerne har brugt<br />
16 mia. kr. mere på folkeskolen fra<br />
2000 til 2007, har den almindelige<br />
elev ikke fået meget ud <strong>af</strong> det.<br />
På papiret ser det ganske vist ud<br />
til, at der er stillet mange flere penge<br />
til rådighed for den enkelte elev.<br />
Udgifterne pr. elev er steget fra<br />
godt 42.000 kr. til knap 55.000 kr. i<br />
de seneste otte år, altså en stigning<br />
pr. elev på omkring hele 29 pct.<br />
Langt de fleste <strong>af</strong> <strong>pengene</strong> er gået<br />
til højere lønninger til lærerne og<br />
til indkøb <strong>af</strong> andre ydelser, hvor<br />
priserne også er steget i takt med inflationen.<br />
Når udgifterne til folkeskolen<br />
renses for pris- og lønstigninger, er<br />
der kun tilført 0,7 pct. ekstra til den<br />
almindelige elev i en normalklasse<br />
siden 2000.<br />
Men det er trods alt et lille fremskridt.<br />
<strong>Hvor</strong>dan kan det så gå til, at<br />
forældre, elever, lærere og skoleledere<br />
taler om nedskæringer og besparelser<br />
på budgetterne, samt at<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 11<br />
Standpunktskarakter:<br />
Som sidst<br />
Folkeskolen: På trods <strong>af</strong>, at<br />
politikerne har bevilget flere<br />
penge til folkeskolen, er der<br />
generelt ikke sket forbedringer<br />
for eleverne – og hver tredje<br />
forælder er utilfreds. Men<br />
<strong>pengene</strong> er heller ikke gået til<br />
den almindelige undervisning.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
medierne hver uge bringer beretninger<br />
om uhumske toiletter, karlitlofter,<br />
der falder ned, rådne vinduesrammer<br />
og forældede geogr<strong>af</strong>ibøger<br />
– i det hele taget et billede <strong>af</strong><br />
en folkeskole, hvis generelle standpunkt<br />
ikke har forbedret sig <strong>af</strong>gørende?<br />
Fra normalt til specielt<br />
Et <strong>af</strong> de klare svar er, at de penge,<br />
der rent faktisk er bevilget flere <strong>af</strong><br />
til folkeskolen, er gået fra det normale<br />
til det specielle.<br />
For mens en elev i en normalklasse<br />
kun har fået tilført 0,7 pct.<br />
ekstra kroner i de seneste otte år,<br />
når pris- og lønstigninger er pillet<br />
ud, så er der tilført 9,2 pct. ekstra til<br />
det område, som specialundervisningen<br />
hører under – igen når der<br />
er renset for pris- og lønstigninger.<br />
Andelen <strong>af</strong> elever, der <strong>bliver</strong> henvist<br />
til specialundervisning, er steget<br />
betydeligt. Alene fra 2001 til<br />
2005 steg det med 26 pct. for almindelig<br />
faglig specialundervisning<br />
og 19 pct. for vidtgående specialundervisning.<br />
Der er tale om tre grupper <strong>af</strong> elever,<br />
hvor udgiften har været stigende:<br />
Nogle elever har vanskeligt ved<br />
at lære at læse, skrive og regne. De<br />
får specialundervisning i fagene på<br />
skolen.<br />
Andre elever har adfærdsproblemer,<br />
der betyder, at de skal have<br />
støtte – enten ved, at der kommer<br />
en ekstra lærer eller specialpædagog<br />
med i timerne, eller ved, at eleverne<br />
samles i særlige klasser på<br />
skolen.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Endelig har en tredje gruppe<br />
elever så massive problemer socialt<br />
eller fagligt, at de <strong>bliver</strong> samlet i<br />
særlige specialklasser på udvalgte<br />
skoler i kommunen.<br />
De forbundne kar<br />
I alle tre tilfælde skal den skole,<br />
hvis skoledistrikt barnet bor i, tage<br />
<strong>pengene</strong> til disse børn fra de penge,<br />
der er <strong>af</strong>sat til elever i normalklasserne.<br />
Så her gælder det princip,<br />
som fysiklærere igennem tiden har<br />
demonstreret for årgang efter årgang<br />
i folkeskolen – de forbundne<br />
kar: Pengene løber fra det ene kar<br />
over i det andet; jo mere, der kommer<br />
i det ene, jo mindre <strong>bliver</strong> tilbage<br />
i det andet.<br />
Resultatet er, at der <strong>bliver</strong> færre<br />
penge til rådighed for eleverne i<br />
normalklasserne. Det betyder også,<br />
at eleverne i normalklasserne ikke<br />
reelt har fået noget ud <strong>af</strong> de ekstra<br />
milliarder, der er bevilget til folkeskolen<br />
i de seneste år:<br />
For hvad har den enkelte elev i<br />
normalklassen fået ud <strong>af</strong> <strong>pengene</strong>?<br />
M Lavere klassekvotient?<br />
Nej. – I 2000 lå den gennemsnitlige<br />
Udgifter i folkeskolen<br />
Nettoudgifter i kr. løbende priser - dvs. incl. løn- og prisstigninger<br />
80.000<br />
60.000<br />
40.000<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: RINA KJELDGAARD<br />
Undervisningsudgifter<br />
pr. elev<br />
INKL. SPECIALUNDERVISNING<br />
Udgifter pr. elev<br />
NORMALKLASSER<br />
Kilde: KL
Skoleleder Steen Helles Jensen foran 5. A på Lystrup Skole i Lystrup ved Århus.<br />
klassekvotient på 20,4. Der ligger<br />
den stadig.<br />
M Bedre karakterer?<br />
Nej. – I perioden fra 2000 til 2006 er<br />
der fald i stort set alle fag. Eksempelvis<br />
faldt karakteren i retstavning<br />
(diktat) for alle elever i gennemsnit<br />
fra 8,1 til 7,7 og i skriftlig<br />
matematik fra 8,1 til 7,8.<br />
M Bedre klasseværelser?<br />
Nej. – Tre ud <strong>af</strong> fire skoler har i år<br />
udskudt renoveringer, som skolens<br />
ledelse selv anså for at være nødvendige,<br />
viser en undersøgelse fra<br />
forældreorganisationen Skole og<br />
Samfund.<br />
M Flere undervisningstimer?<br />
Både ja og nej. – De mindste elever<br />
har fået flere timer som følge <strong>af</strong> en<br />
folketingsbeslutning, efter at de såkaldte<br />
8PISA-undersøgelser havde<br />
vist, at danske børn læste og regnede<br />
dårligere end elever i de lande, vi<br />
normalt sammenligner os med.<br />
Men i 4.-6. klasse og 7.-9. klasse er<br />
det ca. hver 8. elev, der ikke modtager<br />
det minimumstimetal, som loven<br />
ellers foreskriver.<br />
Flere computere<br />
Noget har eleverne – og deres for-<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 12<br />
ældre – i normalklasserne dog fået.<br />
Der er kommet flere computere på<br />
skolen, så eleverne kan bruge it i<br />
undervisningen – om end friske<br />
undersøgelser viser, at lærerne ikke<br />
bruger dem ret meget. Desuden har<br />
de meget omdiskuterede elevplaner,<br />
som lærerne har været utilfredse<br />
med at skulle udarbejde, givet<br />
forældrene og eleverne et bedre<br />
billede <strong>af</strong>, hvor den enkelte elev<br />
står, og hvad han eller hun skal arbejde<br />
med for at blive bedre.<br />
Men tilbage står alligevel et billede<br />
<strong>af</strong> en folkeskole, hvor kerneydelsen<br />
– undervisningen – ikke for<br />
alvor er blevet forbedret på trods <strong>af</strong><br />
flere penge. Det er skolelederne og<br />
lærerne godt klar over. De synes bare<br />
ikke, at de for alvor kan gøre noget<br />
ved det.<br />
Formanden for foreningen Skolelederne,<br />
Anders Balle, siger:<br />
»De 0,7 pct. er selvfølgelig en<br />
fremgang – og som gennemsnit<br />
burde det mærkes som en fremgang.<br />
Men når vi har været nødt til<br />
at udvide undervisningen for de<br />
børn, der har det svært bogligt eller<br />
socialt, så skal vi skære ned på den<br />
normale undervisning. Ellers ren-<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
FOTO: UFFE FRANDSEN<br />
der man imod loftet for, hvor meget<br />
udgifterne må stige. Der er<br />
mange kommunalpolitikere, der<br />
har følt sig bundet på hænder og<br />
fødder, fordi de er styret stramt <strong>af</strong><br />
folketing og regering.«<br />
Bureakratiske krav<br />
Skoleledernes formand kritiserer<br />
politikerne for at stille bureaukratiske<br />
krav til folkeskolen. Der kunne<br />
spares megen tid og penge, hvis<br />
man ikke skulle bruge tid på kvalitetsvurderinger<br />
mv. i folkeskolen,<br />
siger Anders Balle. Som eksempel<br />
på bureaukrati nævner han, at alle<br />
lærere hver anden måned skal opgøre<br />
alle elevers fravær, indberette<br />
det til skolen, som så igen skal indberette<br />
det til kommunen, der endelig<br />
indberetter det til Undervisningsministeriet.<br />
»Alt sammen bare fordi folketingspolitikeren<br />
Louise Frevert fra<br />
Dansk Folkeparti ville vide, hvor<br />
mange tyrkiske elever, der blev i<br />
Tyrkiet i nogle uger i august og september<br />
og derfor kom for sent i skole<br />
efter sommerferien. Det har<br />
skabt et fuldstændig vanvittigt bureaukrati,«<br />
siger Anders Balle.
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 13<br />
Hver 8. elev får specialundervisning<br />
Specialundervisning <strong>af</strong> børn<br />
med adfærds- eller<br />
indlæringsproblemer sluger de<br />
ekstra penge, der <strong>bliver</strong> bevilget<br />
til folkeskolen. Endnu ved<br />
ingen, om<br />
specialundervisningen virker.<br />
ORLA BORG<br />
AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Selv om politikerne i de seneste otte<br />
år har bevilget omkring 16 mia.<br />
kr. mere til folkeskolen, når kun<br />
småbeløb frem til eleverne i de almindelige<br />
klasser i landets folkeskoler.<br />
Derimod stiger udgifterne<br />
til specialundervisning støt.<br />
Det er nu 3,8 pct. <strong>af</strong> alle elever i<br />
folkeskolen, som <strong>bliver</strong> trukket ud<br />
<strong>af</strong> klassen og får specialundervis-<br />
Professor Niels Egelund<br />
ning enten på deres egen skole eller<br />
på en specialskole for børn med adfærdsproblemer<br />
og indlæringsvanskeligheder.<br />
Det viser en ny opgørelse fra Undervisningsministeriet.<br />
Oven i det<br />
får yderligere 8,5 pct. <strong>af</strong> eleverne i<br />
folkeskolen specialundervisning i<br />
deres egen klasse via en ekstra specialpædagog<br />
eller en støttelærer i<br />
klassen.<br />
Når udgifterne til folkeskolen<br />
renses for pris- og lønstigninger, er<br />
der kun tilført 0,7 pct. ekstra til den<br />
almindelige elev i en normalklasse<br />
siden 2000, mens der i samme periode<br />
er tilført 9,2 pct. ekstra til det<br />
område, som specialundervisningen<br />
hører under.<br />
Ingen er hidtil kommet med et<br />
samlet bud på, hvad der kommer<br />
ud <strong>af</strong> bevillingerne, <strong>pengene</strong> til<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
specialundervisning, eller hvilke<br />
metoder der virker.<br />
Først i slutningen <strong>af</strong> marts offentliggør<br />
professor Niels Egelund<br />
fra Center for Grundskoleforskning<br />
en undersøgelse. Han har <strong>af</strong><br />
Undervisningsministeriet fået 11<br />
mio. kr. og tre år til at analysere specialundervisningen.<br />
Niels Egelund kalder årsagerne<br />
til væksten i specialundervisningen<br />
for »et mangehovedet uhyre«.<br />
»Flere skilsmisser og brud i familien,<br />
en øget forekomst <strong>af</strong> børn<br />
med lav fødselsvægt, en øget grad<br />
<strong>af</strong> forurening med tungmetaller,<br />
flere fætter-kusiner ægteskaber,<br />
moderne pædagogik og forekomsten<br />
<strong>af</strong> nye diagnoser er blot nogle<br />
<strong>af</strong> forklaringerne,« siger han.<br />
FOTO: JENS PANDURO
Det er sådan set temmelig let at forklare,<br />
hvor <strong>pengene</strong> er blevet <strong>af</strong> på<br />
Lystrup Skole, fortæller skoleleder<br />
Steen Helles Jensen med det konkrete<br />
eksempel, der kendetegner<br />
den gode matematiklærer:<br />
I år 2000 var der ansat 0 personer<br />
på skolen til at tage sig <strong>af</strong> børn, der<br />
socialt set ikke kunne tilpasse sig<br />
skolens liv.<br />
I år 2008 var der ansat 3 specialpædagoger<br />
og <strong>af</strong>sat en halv lærerstilling<br />
til at tage sig <strong>af</strong> den slags<br />
børn.<br />
Og hvis eksemplet skal skæres ud<br />
i pap:<br />
N Tidligere var der 0 børn, der fik<br />
den særlige støtte fra specialpædagogerne.<br />
N I dag er der omkring 20 børn, der<br />
skal have støtte.<br />
Det koster mange penge.<br />
Læg dertil, at der tillige skal findes<br />
penge til andre 30 børn, som<br />
skal have en decideret faglig special<br />
støtteundervisning i dansk og matematik.<br />
Resultatet <strong>bliver</strong>, at næsten hver<br />
10. <strong>af</strong> skolens 570 elever skal have<br />
særlig støtte.<br />
Faktisk koster det så meget, at<br />
skoleleder Steen Helles Jensen ærligt<br />
indrømmer, at forældre og<br />
børn i skolens såkaldte normalklasser<br />
på skolen nok ikke har h<strong>af</strong>t den<br />
store glæde <strong>af</strong> de ekstra penge, der<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 14<br />
Regnestykket, der ikke går ikke op<br />
Forældre og børn på Lystrup<br />
Skole – en gennemsnitlig dansk<br />
folkeskole – har næppe fået en<br />
bedre skole i de seneste år,<br />
vurderer skolelederen. De ekstra<br />
penge er gået til at hjælpe<br />
elever med vanskeligheder.<br />
ORLA BORG<br />
AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
er kommet til skolen under den siddende<br />
regering.<br />
Flere børn med problemer<br />
For når Steen Helles Jensen sidder<br />
sammen med lærerne og skal fordele<br />
de omkring 20 mio. kr., som er<br />
skolens budget, efter at kommunen<br />
har givet omkring 35.000 kr.<br />
pr. elev, ender det med, at der skæres<br />
på det normale til fordel for det<br />
specielle.<br />
De 20 mio. <strong>bliver</strong> fordelt efter<br />
følgende principper:<br />
Først skal der <strong>af</strong>sættes penge til<br />
løn, rengøring, el, varme, absolut<br />
nødvendige indkøb <strong>af</strong> bøger og andre<br />
undervisningsmaterialer m.v.<br />
Dernæst <strong>af</strong>sættes der penge til<br />
egentlige undervisningstimer, så<br />
skolen kan opfylde folkeskolens<br />
krav om minimumstimetal. Og Lystrup<br />
Skole ligger faktisk nede omkring<br />
minimumstimetallet; kun de<br />
ældste klasser får lidt flere timer,<br />
end loven foreskriver.<br />
Så <strong>bliver</strong> der <strong>af</strong>sat penge til specialeleverne,<br />
for som Steen Helles<br />
Jensen siger:<br />
»Det er ganske enkelt nødvendigt<br />
at <strong>af</strong>sætte penge til støtte til de<br />
elever, der har sociale vanskeligheder,<br />
for ellers kunne undervisningen<br />
ikke fungere. Nogle <strong>af</strong> dem har<br />
brug for en-til-en støtte, dvs. at der<br />
konstant er en ekstra pædagog eller<br />
lærer ved deres side.«<br />
Restbeløbet skal så gå til nyindkøb<br />
<strong>af</strong> bøger, lejrskoler samt alle<br />
andre udgiftsposter.<br />
Når sidste tal er slået ind på regnemaskinen,<br />
siger facit ifølge Steen<br />
Helles Jensen følgende:<br />
»Vi kan fastslå, at vi tager godt<br />
hånd om eleverne med særlige sociale<br />
vanskeligheder. Det er vi simpelthen<br />
nødt til. Der kommer flere<br />
og flere <strong>af</strong> dem, og de får diagnoser<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
som adhd, Aspergers og Tourettes<br />
syndrom, som alle handler om problemer<br />
i den sociale adfærd. Spørg<br />
mig ikke, hvorfor der kommer flere<br />
<strong>af</strong> den slags børn. Det gør der bare,<br />
og vi er nødt til at tage os <strong>af</strong> dem.<br />
Det trækker penge væk fra andre<br />
områder på skolen, som vi gerne<br />
ville prioritere.«<br />
Færre timer<br />
Det er især gået ud over børnene på<br />
5. og 6. klassetrin.<br />
I 2000 fik børnene i 5. klasse 26<br />
timer om ugen. Nu får de 24.<br />
På 6. klassetrin er timetallet faldet<br />
fra 27 til 26.<br />
Dog har eleverne i 1. til 3. klasse<br />
fået flere timer, men det skyldes en<br />
lovændring, der har givet dem flere<br />
dansk- og matematiktimer. De får<br />
dog stadig kun lige lovens minimumstimetal.<br />
Også andre opgaver har gnavet<br />
<strong>af</strong> skolens budget i de seneste år,<br />
men det har ikke i samme grad belastet<br />
budgettet. Eleverne har i et<br />
vist omfang kunnet bruge computere<br />
i undervisningen, og lærerne<br />
har skullet skrive elevplaner for alle<br />
elever. Det sidste har ikke kostet<br />
skolen noget stort beløb; det har<br />
derimod givet lærerne mere arbejde,<br />
men skal man endelig tale om<br />
et område, hvor forældrene kan<br />
have oplevet en bedre service, må<br />
det være med elevplanerne, mener<br />
Steen Helles Jensen.<br />
»Det må være blevet tydeligere<br />
og bedre dokumenteret for forældrene,<br />
hvad vi ved om deres børn<br />
og deres læring, og hvordan vi i<br />
fællesskab kan arbejde videre.«<br />
Folkeskolen for alle<br />
Omkring 50 <strong>af</strong> skolens børn har en<br />
indvandrerbaggrund. Men det giver<br />
ikke skolen særlige udfordrin-
ger ud over, at mange <strong>af</strong> børnene<br />
ikke taler så godt dansk, siger skolelederen.<br />
Men når nu skolens leder og lærere<br />
ved, hvor den store udgiftspost<br />
ligger, hvad vil de så gøre ved det?<br />
»Jamen, jeg ved ikke, om vi skal<br />
gøre noget ved det. Som udgangspunkt<br />
skal skolen tilpasse sig de<br />
børn, der kommer i skolen. Det er<br />
et rigtigt princip, synes jeg. Folkeskolen<br />
skal være for alle. Og når nu<br />
dette begreb ”alle” er under forandring,<br />
så må vi i skolen også forandre<br />
os – og så må vi bruge flere penge<br />
på at arbejde med dem, der har<br />
brug for hjælp. Jeg ville gerne også<br />
kunne gøre noget specielt for de<br />
dygtigste børn, men de kommer<br />
længere nede på prioriteringslisten.<br />
Hvis almindelige forældre har<br />
regnet med, at flere penge skulle give<br />
bedre undervisning, så går det<br />
regnestykke ikke op,« siger Steen<br />
Helles Jensen.<br />
Hver tredje børnefamilie er<br />
utilfreds med folkeskolen<br />
Et repræsentativt udsnit på 979 personer over 17 år<br />
besvarede den 5. - 8. januar 2009 følgende:<br />
<strong>Hvor</strong> tilfreds er du med niveauet i den<br />
offentlige service i folkeskolen?<br />
TOTAL Tal i pct.<br />
Ved ikke<br />
Meget tilfreds 9,0<br />
8,7<br />
Tilfreds<br />
23,1<br />
Mere end hver tredje forælder med børn i skolealderen<br />
(7- 15 år) erklærer sig utilfreds med den offentlige<br />
service, når det gælder folkeskolen.<br />
I alt 38 pct. <strong>af</strong> de adspurgte er<br />
enten ”meget utilfredse” eller<br />
”utilfredse”.<br />
Spørger man et repræsentativt<br />
udsnit <strong>af</strong> hele befolkningen, falder<br />
andelen <strong>af</strong> de to kategorier <strong>af</strong><br />
utilfredshed til tilsammen 27 pct.<br />
Meget utilfreds<br />
8,1<br />
31,8<br />
19,3<br />
Utilfreds<br />
Hverken tilfreds<br />
eller utilfreds<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: RINA KJELDGAARD<br />
Citeres analyserne i andre<br />
medier, skal kilden oplyses:<br />
"Rambøll Management for<br />
<strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong>".<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 15<br />
Offentliggjort 28. januar 2009<br />
Skuffede forventninger<br />
til velfærd<br />
Ældrepleje: Selv om der<br />
er bevilget flere penge til<br />
ældrepleje, har hver tredje<br />
ældre fået mindre hjælp.<br />
Pengene går til de svageste<br />
– eller forsvinder i en<br />
Bermuda-trekant.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Der findes ikke noget område, hvor<br />
danskerne er så utilfredse med den<br />
offentlige service, som på ældreområdet.<br />
Omkring 45 pct. <strong>af</strong> befolkningen<br />
siger, at de er enten utilfredse eller<br />
meget utilfredse med serviceniveauet<br />
i ældreplejen, viser en ny<br />
Rambøll-måling foretaget for Morgenavisen<br />
<strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong>.<br />
Spørgsmålet er, om utilfredsheden<br />
skyldes, at der rent faktisk er<br />
sparet på ældreplejen, om det blot<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
er fordi, at medierne fokuserer på<br />
problemer i ældreplejen, eller om<br />
der bare ingen grænser er for velfærdskravene<br />
fra borgernes side.<br />
Alle tre faktorer spiller muligvis<br />
ind, men én ting ligger fast: På<br />
landsplan er der ikke sparet på udgifterne<br />
til ældre i de seneste syv år.<br />
Overordnet set er der blevet ført<br />
flere penge og ansat mere personale<br />
i ældreplejen, viser tal fra Velfærdsministeriet:<br />
N For ældre over 67 år er udgifterne<br />
steget fra 45.700 til 47.500 pr.<br />
ældre i faste priser fra 2001 til 2007<br />
– renset for løn- og prisstigninger –<br />
en reel stigning på fire pct.<br />
N For ældre over 80 år er udgifterne<br />
i samme periode steget fra<br />
148.000 kr. til 154.000 kr. pr. ældre<br />
i faste priser, renset for løn- og prisstigninger<br />
– også med fire pct.<br />
N Der er ansat flere i ældreplejen.<br />
Antallet <strong>af</strong> ansatte steg med 14 pct.<br />
fra 1997 til 2007. Men der er ikke<br />
Signe Nielsen og Karl Jensen. SOSU Sune Nielsen står for rengøringen.<br />
FOTO: CARSTEN ANDREASEN
kommet tilsvarende flere ældre til.<br />
Antallet <strong>af</strong> ældre over 67 år er i samme<br />
periode kun steget med 3,3 pct.,<br />
mens antallet <strong>af</strong> ældre over 80 år er<br />
steget med 9,1 pct.<br />
N Der <strong>bliver</strong> rent faktisk brugt flere<br />
penge til ældreservice. Stigningen i<br />
faste priser er på 1,8 pct. i de seneste<br />
syv år.<br />
N Og så er der stadig flere, der<br />
modtager hjælp. Antal modtagere<br />
steg fra 201.259 til 206.886 fra<br />
2001 til 2006 – en stigning på tre<br />
pct. Men at der på landsplan <strong>bliver</strong><br />
bevilget flere penge betyder ikke, at<br />
tingene <strong>bliver</strong> bedre for de ældre eller<br />
deres pårørende.<br />
Derfor kan utilfredsheden forklares<br />
med udgangspunkt i konkrete<br />
besparelser i ældreplejen.<br />
Den største gruppe <strong>af</strong> ældre, der<br />
er brugere <strong>af</strong> den offentlige ældreservice,<br />
har rent faktisk fået deres<br />
hjælp beskåret betydeligt.<br />
Det drejer sig om de ældre, der<br />
for blot få år siden modtog praktisk<br />
hjemmehjælp til rengøring i en time<br />
om ugen. Omkring 30 pct. <strong>af</strong><br />
dem er blevet skåret ned i den praktiske<br />
hjælp, så de nu typisk kun får<br />
gjort rent i en time hver 14. dag.<br />
Det er en gruppe <strong>af</strong> ældre, som<br />
enten selv kan protestere, eller som<br />
har pårørende, der kan give udtryk<br />
for deres utilfredshed med nedskæringerne,<br />
hvorfor denne gruppe<br />
har fyldt meget i debatten.<br />
Dertil kommer, at kommunerne<br />
har fået flere <strong>af</strong> de såkaldt tunge ældre.<br />
Det er især borgere over 80 år,<br />
der har brug for omfattende pleje,<br />
ofte fordi de <strong>bliver</strong> sendt tidligere<br />
og tidligere hjem fra hospitalerne.<br />
For at sk<strong>af</strong>fe personale til at pleje<br />
disse ældre har kommunerne taget<br />
fra de stærkere og yngre ældre.<br />
Men også flere <strong>af</strong> de svageste ældre<br />
oplever, at deres hjælp til personlig<br />
pleje er blevet beskåret. Det<br />
skyldes, at de ældre før fik udmålt<br />
deres hjemmehjælp i timer – og for<br />
eksempel blev tildelt tre timers<br />
hjælp til personlig pleje om ugen.<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 16<br />
Nu tildeles de ældre ydelser – og de<br />
samlede ydelser kan let tage mindre<br />
tid at udføre for hjemmehjælperen<br />
end de tre timers hjælp, den<br />
ældre fik tidligere.<br />
Endelig har omlægninger, indførelse<br />
<strong>af</strong> målemetoder og kommunalreformen<br />
betydet, at flere <strong>af</strong><br />
<strong>pengene</strong> til de ældre er gået til mere<br />
administration, registrering og<br />
kontrol – ting, der har stjålet tid fra<br />
selve plejen.<br />
Og så forsvinder en del <strong>af</strong> <strong>pengene</strong><br />
– og i alle tilfælde ansvaret for<br />
dem – ned i det, som chefkonsulent<br />
Olav Felbo i Ældresagen kalder for<br />
”en Bermuda-trekant”.<br />
»Når de ældre klager til kommunen<br />
over, at der ikke er flere penge<br />
til hjemmehjælp, skyder kommunen<br />
skylden på regeringen, der har<br />
lagt loft over, hvor mange penge<br />
kommunerne må bruge. Men<br />
straks derefter <strong>af</strong>viser regeringen<br />
kritikken og siger, at kommunerne<br />
har selvstyre og bærer ansvaret. Tilbage<br />
står borgerne som det tredje<br />
ben i trekanten og kan se <strong>pengene</strong><br />
og ansvaret forsvinde i et stort sort<br />
hul. Der trænges i høj grad til at få<br />
overblik over, hvor <strong>pengene</strong> går<br />
hen,« siger Olav Felbo.<br />
Der mangler klarhed<br />
En <strong>af</strong> de få, der har forsøgt at finde<br />
ud <strong>af</strong> pengestrømmen, er professor<br />
Jørgen Goul Andersen fra Aalborg<br />
Universitet, som har skrevet bogen<br />
”Hjemmehjælp – mellem myter og<br />
virkelighed”. Han siger:<br />
»Der mangler klarhed over forbruget<br />
i ældreplejen. Behovet for<br />
en nærmere undersøgelse <strong>af</strong>, hvor<br />
<strong>pengene</strong> <strong>bliver</strong> <strong>af</strong>, understreges <strong>af</strong><br />
det faktum, at Danmark i sammenligning<br />
med andre lande ligger<br />
højst i pengeforbrug og ressourceforbrug<br />
på ældreområdet. Men vi<br />
har ikke sammenlignelige opgørelser<br />
mellem kommuner eller over<br />
tid på det, man kunne kalde ansigttil-ansigt-tid<br />
i ældreplejen.«<br />
Ifølge Jørgen Goul Andersens<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
undersøgelse er kerneydelserne ikke<br />
blevet dårligere, når man ser<br />
bort fra den kr<strong>af</strong>tige reduktion i<br />
den praktiske hjemmehjælp. Hjælpen<br />
til personlig pleje er ikke beskåret,<br />
og oftest viser målinger, at de<br />
ældre selv er mere tilfredse med<br />
plejen end deres pårørende.<br />
»Når man kan se, at der er bevilget<br />
flere penge pr. ældre, men at der<br />
stadig er utilfredshed, skal dette paradoks<br />
nok også forklares med, at<br />
forventningerne og kravene til ældreplejen<br />
stiger. Folk forventer<br />
ganske enkelt mere velfærd på ældreområdet,<br />
og det betyder, at udfordringen<br />
med at sk<strong>af</strong>fe velfærden<br />
<strong>bliver</strong> endnu større,« siger han.<br />
Flere penge til ældre<br />
Offentlige nettodriftsudgifter til service på ældreområdet<br />
pr. ældre over 67 eller over 80 år – faste udgifter renset for<br />
løn- og prisstigninger. Tal i 1.000 kr.<br />
155<br />
150<br />
145<br />
50<br />
45<br />
148.400<br />
45.700<br />
OVER 80 ÅR<br />
Stigning<br />
ca. 4. pct.<br />
154.400 kr.<br />
OVER 67 ÅR<br />
Stigning<br />
ca. 4. pct.<br />
47.500 kr.<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Kilde: VELFÆRDSMINISTERIET <strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: AGNETE HOLK
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 17<br />
Den propre dame<br />
efterlyser hjemmehjælp<br />
For tre år siden fik Signe<br />
Nielsen og Karl Jensen to<br />
timers hjemmehjælp om ugen.<br />
Nu får de 45 minutter hver 14.<br />
dag og spørger, hvad<br />
kommunen så bruger <strong>pengene</strong><br />
til.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Hun kan ikke ha´det!<br />
Der ligger støv oven på skabene,<br />
toilettet trænger til en omgang, og<br />
der er lang tid til næste rengøring.<br />
»Jeg er det, man kalder en proper<br />
dame, og jeg er meget utilfreds<br />
med, at jeg ikke kan få nok hjemmehjælp<br />
til at få gjort ordentligt<br />
rent,« siger den 85-årige folkepensionist,<br />
Signe Nielsen. Selv kan hun<br />
og manden i huset, Karl Jensen på<br />
81 år, ikke klare rengøringen <strong>af</strong> de<br />
Signe Nielsen og Karl Jensen fra Kolding er ikke tilfredse med, at de er blevet skåret ned i hjemmehjælp til rengøring, som det er sket for en<br />
meget stor del <strong>af</strong> de ældre i kommunen.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
92 kvadratmeter i lejligheden i udkanten<br />
<strong>af</strong> Kolding, for de døjer med<br />
slidgigt og andre skavanker.<br />
Parret får ganske vist kommunal<br />
hjemmehjælp til rengøring. Hjemmehjælperen<br />
Sune Nielsen kommer<br />
i knap en time hver 14. dag for<br />
at støvsuge og vaske gulv. For blot<br />
tre år siden kom hjemmehjælpen<br />
to timer om ugen.<br />
»Jeg kan ikke forstå, hvorfor de<br />
har skåret i hjemmehjælpen. Vi har<br />
FOTO: CARSTEN ANDREASEN
ug for den. Jeg synes også, at det<br />
er synd for hjemmehjælperne og<br />
dem, der sender dem ud, for de render<br />
da stærkt nok. Men hvad er det<br />
så, kommunen bruger <strong>pengene</strong><br />
til?« spørger Signe Nielsen.<br />
Overalt i landet sidder der pensionister<br />
og stiller samme spørgsmål<br />
som Signe Nielsen, for på<br />
landsplan har omkring 30 pct. <strong>af</strong> de<br />
tidligere modtagere <strong>af</strong> praktisk<br />
hjemmehjælp i de senere år fået<br />
frataget hjemmehjælpstimer.<br />
I Kolding er der – overordnet set –<br />
tre faktorer, der spiller ind i udviklingen<br />
på ældreområdet.<br />
N For det første blev der skåret i<br />
hjemmehjælpen i 2006 umiddelbart<br />
forud for kommunalreformen.<br />
Kolding lå inden reformen på<br />
et højere niveau i ældreplejen end<br />
flere <strong>af</strong> de kommuner, som Kolding<br />
skulle smelte sammen med, og en<br />
harmonisering førte til nedskæringer<br />
i ældreplejen. Det betød eksempelvis,<br />
at antallet <strong>af</strong> medarbejdere<br />
på et typisk plejecenter som Plejecentret<br />
Olivenhaven i den nordvestlige<br />
del <strong>af</strong> byen blev skåret ned<br />
fra 74,5 fuldtidsansatte til 71,6<br />
fuldtidsansatte.<br />
N For det andet har flere hundrede<br />
ældre koldingensere – som Signe<br />
Nielsen og Karl Jensen – fået fjernet<br />
noget <strong>af</strong> den praktiske hjemmehjælp<br />
til rengøring inden for de seneste<br />
år. Før fik en ældre borger, der<br />
var tildelt praktisk hjemmehjælp,<br />
typisk én times rengøring om<br />
ugen. Det er nu skåret ned til én time<br />
hver 14. dag. Igen var der tale<br />
om en bevidst politisk beslutning<br />
fra byrådets side.<br />
Vicedirektør i Kolding kommune,<br />
Willi Weber, siger det ligeud:<br />
»Vi kunne se, at der blev brugt<br />
flere penge til hjemmehjælp, end<br />
vi havde <strong>af</strong>sat på budgettet. Politisk<br />
blev det derfor besluttet at skære i<br />
serviceniveauet over for de ældre.<br />
Det betød, at samtlige 3.100 modtagere<br />
<strong>af</strong> hjemmehjælp blev gennemgået,<br />
og en stor del <strong>af</strong> dem fik<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 18<br />
derefter ikke hjemmehjælp mere<br />
eller også fik de skåret i antal tildelte<br />
timer. Det var nødvendigt for at<br />
have råd til at give den svageste<br />
gruppe <strong>af</strong> borgerne den nødvendige<br />
hjælp til personlig pleje – en opgave,<br />
der <strong>bliver</strong> stadig større i takt<br />
med, at folk lever længere, og der<br />
<strong>bliver</strong> flere tunge, plejekrævende<br />
opgaver hos de ældste borgere.«<br />
N For det tredje er der opstået et<br />
markant øget forventningspres fra<br />
borgerne. Borgerne – og især de pårørende<br />
– har meget ofte langt større<br />
forventninger til velfærden og<br />
plejen, end kommunen kan leve<br />
op til.<br />
Lederen <strong>af</strong> hjemmeplejen i område<br />
Nord, Sonja Jepsen, mærker<br />
det tydeligt:<br />
»De pårørende har helt klart den<br />
holdning, at nu har de betalt så meget<br />
i skat i så mange år, så forventer<br />
de også, at kommunen kan tage sig<br />
ordentligt <strong>af</strong> deres gamle mor. De<br />
gør krav på velfærd – og deres forventninger<br />
stiger støt. Men vi er<br />
nødt til at se på, hvad der er penge<br />
til.«<br />
Lederen <strong>af</strong> Plejecentret Olivenhaven,<br />
Hanne Friis Clausen, kan<br />
også mærke, at forventningspresset<br />
er stigende:<br />
»Vi hører pårørendekrav, som vi<br />
aldrig hørte for 10 år siden. Det er<br />
ikke længere nok, at vi sørger for, at<br />
den praktiske hverdag for de ældre<br />
fungerer. Nu forventer de pårørende,<br />
at vi også skal sørge for, at den<br />
ældre beboer deltager i aktiviteter i<br />
fællesrummet, kommer på ture og<br />
får oplevelser.«<br />
Kolding kommune ligger på ingen<br />
måde dårligere end andre kommuner.<br />
Faktisk ligger Kolding over<br />
landsgennemsnittet, når det gælder<br />
tal for, hvor meget kommunerne<br />
bruger pr. ældre.<br />
Men det er ikke megen trøst for<br />
Signe Nielsen: »Uanset hvad, synes<br />
jeg, at det er for dårligt, at vi ikke<br />
kan få mere hjemmehjælp herhjemme<br />
hos Karl og mig.«<br />
TOTAL Tal i pct.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Næsten hver anden dansker er<br />
utilfreds med ældreplejen<br />
Et repræsentativt udsnit på 979 personer over 17 år<br />
besvarede den 5. - 8. januar 2009 følgende:<br />
<strong>Hvor</strong> tilfreds er du med niveauet i den<br />
offentlige service i ældreplejen?<br />
Ved ikke<br />
Meget tilfreds 7,4<br />
5,7<br />
20,3<br />
Meget utilfreds<br />
Tilfreds<br />
Hverken tilfreds<br />
eller utilfreds<br />
16,9<br />
24,7<br />
25,1<br />
20,3 pct. <strong>af</strong> danskerne er meget<br />
utilfredse, og 25,1 pct. er utilfredse<br />
med den offentlige service, når det<br />
gælder ældreplejen. Kvinder er<br />
mere utilfredse end mænd. Utilfredsheden<br />
er størst i Region Syddanmark og<br />
mindst i Region Hovedstaden.<br />
Utilfreds<br />
Citeres analyserne i andre<br />
medier, skal kilden oplyses:<br />
"Rambøll Management for<br />
<strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong>".<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: AGNETE HOLK
Offentliggjort 29. januar 2009<br />
Der er én bestemt grund til, at<br />
fremtiden ser lidt lysere ud for Pernille<br />
Damgaard Clausen:<br />
Herceptin.<br />
Det nye stof til behandling <strong>af</strong><br />
kræftpatienter begrænser tilbagefaldsraten<br />
til en kræftsygdom med<br />
50 pct. og øger samtidig den forventede<br />
levetid med skønsmæssigt<br />
to år.<br />
Den 31-årige folkeskolelærer fra<br />
Århus fik konstateret brystkræft i<br />
oktober 2007. Hendes ene brystvorte<br />
var blevet lidt grøn, og hun<br />
havde smerter i lymfekirtlerne under<br />
armen. Da hun fik diagnosen,<br />
var hun overbevist om, at hun nu<br />
skulle dø. Men efter operationen,<br />
hvor hun fik fjernet det venstre<br />
bryst og lymfekirtler under armen,<br />
begyndte hun at kæmpe for at<br />
overleve. Først fik hun en kendt behandling<br />
– 6 kemobehandlinger og<br />
28 strålebehandlinger, men så fik<br />
hun oveni tilbudt den nye medicin,<br />
herceptin.<br />
»Jeg blev glad, da jeg fik tilbuddet<br />
om at få herceptin, og da jeg<br />
hørte om medicinens gode effek-<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 19<br />
Pengene går til nye<br />
behandlingsformer<br />
Sygehuse: Der foregår et ulige<br />
kapløb på landets hospitaler:<br />
Lægevidenskaben løber<br />
hurtigere end de økonomiske<br />
bevillinger. Så når der bruges<br />
flere penge til nye<br />
behandlingsformer, forsvinder<br />
<strong>pengene</strong> fra andre <strong>af</strong>delinger.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
ter. Jeg tog imod alt, hvad jeg overhovedet<br />
kunne få, og som jeg troede<br />
kunne hjælpe i min situation,«<br />
siger hun i dag.<br />
Nu kommer hun på Århus Sygehus<br />
hver tredje uge, for hun skal<br />
have herceptin direkte ind i årerne<br />
ved 17 ambulante behandlinger i<br />
løbet <strong>af</strong> det næste år.<br />
»Rent mentalt er det en kæmpegave<br />
at få herceptin, for det spænder<br />
et sikkerhedsnet ud under én,<br />
og det har man rigtig meget brug<br />
for. Man kæmper bedre,« siger<br />
hun.<br />
Hendes glæde deles <strong>af</strong> de læger,<br />
der arbejder med behandling <strong>af</strong><br />
brystkræft. De anser herceptin for<br />
et stort og vigtigt fremskridt i den<br />
lægelige forskning på kræftområdet.<br />
Brystkræft er den hyppigste<br />
kræftform hos kvinder med godt<br />
4.000 nye tilfælde om året og omkring<br />
1.300 dødsfald årligt. Der er<br />
kun lige det med økonomien.<br />
Herceptin-behandlingen <strong>af</strong> en<br />
enkelt patient koster det offentlige<br />
274.000 kr. – vel at mærke ekstra i<br />
forhold til de behandlingsformer,<br />
der har været kendt hidtil.<br />
100 mio. kr. ekstra pr. år<br />
Der er skønsmæssigt 350 kvinder<br />
på årsbasis, som modtager behandlingen,<br />
så herceptin-behandlingen<br />
har en klar økonomisk konsekvens:<br />
en ekstra udgift til sundhedsvæsenet<br />
på næsten 100 mio.<br />
kr. om året.<br />
Herceptin-behandlingen er et<br />
godt eksempel på, hvor <strong>pengene</strong> i<br />
sundhedsvæsenet <strong>bliver</strong> <strong>af</strong>.<br />
For når de nye behandlingsmu-<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
ligheder kan hjælpe borgere, der lider<br />
<strong>af</strong> en sygdom, kommer der et<br />
naturligt pres fra læger og patienter<br />
om at indføre behandlingen – uanset<br />
udgiften.<br />
Nye behandlingsformer og medicin<br />
inden for ikke mindst kræftområdet<br />
har taget sin del <strong>af</strong> udgiftsstigningen<br />
i sygehussektoren.<br />
Samtidig har en omfattende aktivitet<br />
på det kirurgiske område bragt<br />
ventelisterne langt ned på de fleste<br />
områder – i hvert fald indtil konflikten<br />
sidste forår – og det har også<br />
kostet.<br />
I en 10-års periode fra 1997 til<br />
2006 er de årlige samlede sundhedsudgifter<br />
steget med 17,6 mia.<br />
kr. fra 59,1 mia. kr. i 1997 til 76,7<br />
mia. kr. i 2006. En stigning på næ-<br />
Næsten hver tredje dansker er<br />
utilfreds med hospitalsvæsenet<br />
Et repræsentativt udsnit på 979 personer over 17 år<br />
besvarede den 5. - 8. januar 2009 følgende:<br />
<strong>Hvor</strong> tilfreds er du med niveauet i den<br />
offentlige service i hospitalsvæsenet?<br />
TOTAL Tal i pct.<br />
Meget tilfreds<br />
Tilfreds<br />
Ved ikke 1,9<br />
16,8<br />
24,0<br />
26,8<br />
12,2 pct. <strong>af</strong> danskerne er meget<br />
utilfredse, og 18,4 pct. er utilfredse<br />
med den offentlige service i<br />
hospitalsvæsenet. Kvinder er lidt<br />
mere utilfredse end mænd.<br />
Offentligt ansatte er lige så utilfredse<br />
som privatansatte.<br />
Meget utilfreds<br />
12,2<br />
18,4<br />
Utilfreds<br />
Hverken tilfreds<br />
eller utilfreds<br />
Citeres analyserne i andre<br />
medier, skal kilden oplyses:<br />
"Rambøll Management for<br />
<strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong>".<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: AGNETE HOLK
sten 30 pct. – og det er vel at mærke<br />
i faste priser, som er renset for lønog<br />
prisstigninger. Alene på medicin-området<br />
er udgifterne i samme<br />
periode steget med næsten 66 pct.<br />
Alene siden VK-regeringen kom<br />
til i 2001, er sundhedsudgifterne<br />
frem til 2006 steget med 11 mia. kr.<br />
i faste priser svarende til en stigning<br />
på 16,7 pct.<br />
Alligevel er hver tredje dansker<br />
meget utilfreds eller utilfreds med<br />
servicen i sygehussektoren, viser<br />
en ny Rambøll-måling foretaget<br />
for Morgenavisen <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong>.<br />
Dyre behandlingsformer<br />
Det skyldes et misforhold mellem<br />
lægevidenskab og økonomi. De<br />
nye behandlingsformer er så man-<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 20<br />
ge og så dyre, at selv øgede bevillinger<br />
til sygehusene ikke er nok. Hvis<br />
der skal være råd til nogle <strong>af</strong> de nye<br />
behandlinger, er det derfor nødvendigt<br />
at holde igen med udgifter<br />
i andre <strong>af</strong>delinger på hospitalet.<br />
Det går typisk ud over medicinske<br />
patienter, der ikke har den store videnskabelige<br />
bevågenhed, og derfor<br />
ser man tv-billeder <strong>af</strong> patienter<br />
på gangene på de <strong>af</strong>delinger.<br />
Formanden for Danske Regioner,<br />
Bent Hansen (S), der er politisk<br />
ansvarlig for sygehusene, konstaterer,<br />
at de mange penge til nye behandlingsformer<br />
sammen med en<br />
omfattende aktivitet på det kirurgiske<br />
går ud over de medicinske <strong>af</strong>delinger.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
»Her er der ikke kommet noget<br />
niveau-løft, men til gengæld er her<br />
blevet strammet og sparet,« siger<br />
han.<br />
Men problemet er vanskeligt at<br />
gøre noget ved – med mindre man<br />
vil opkræve så meget i skat, at man<br />
kan stille alle de efterspurgte behandlingsformer<br />
og velfærdsservice<br />
til rådighed, vurderer seniorprojektleder<br />
og sundhedsøkonom Jacob<br />
Kjellberg fra Dansk Sundhedsinstitut.<br />
Inerti i systemet<br />
»Hvis nogen begynder at sætte<br />
spørgsmålstegn ved, om man skal<br />
bruge de nye produkter, som i mange<br />
tilfælde er meget dyre, så vil<br />
mange opfatte det som en forrin-<br />
FOTO: EMIL RYGE CHRISTOFFERSEN<br />
Pernille Damgaard Clausen er til behandling for brystkræft på Århus Sygehus hver tredje uge, hvor hun får sprøjtet herceptin direkte ind i<br />
årerne.
gelse <strong>af</strong> behandlingstilbuddene.<br />
Når læger og patienter er blevet<br />
klar over, at der er kommet en ny<br />
effektiv medicin – som eksempelvis<br />
herceptin – vænner vi os alle<br />
hurtigt til, at det er den gængse behandling.<br />
Der er en inerti i systemet,<br />
som ikke sådan lader sig<br />
standse.«<br />
Pernille Damgaard Clausen<br />
mangler nu kun de sidste tre ambulante<br />
besøg på sygehus, før behandlingen<br />
med herceptin er færdig.<br />
Hun ser nu fremad:<br />
»Jeg fokuserer på budskaberne<br />
fra lægerne om, at det går godt. Nu<br />
skal jeg ud at samle stumperne <strong>af</strong><br />
mit liv sammen igen – og så skal jeg<br />
ud at leve det!«<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 21<br />
20 gange flere får<br />
fedmeoperationer<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Antallet <strong>af</strong> fedmeoperationer er<br />
eksploderet i de seneste år.<br />
I 2003 fik 55 personer foretaget<br />
en operation med en indsnævring<br />
<strong>af</strong> mavesækken.<br />
I 2007 var tallet vokset til 1.211<br />
operationer, viser nye tal fra Danske<br />
Regioner.<br />
Det er en stigning på over 2.000<br />
pct. på en <strong>af</strong> de mange nye behandlingsformer,<br />
der er med til at presse<br />
sundhedsvæsenets økonomi.<br />
Samtidig lægger patienterne et<br />
yderligere pres på sygehusvæsenet,<br />
fordi de senere ønsker at få fjernet<br />
løs hud.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
En fedmeoperation koster mellem<br />
50.000 og 80.000 kr., mens det<br />
koster ca. 300.000 kr. at få fjernet<br />
den løse hud.<br />
Danske Regioners formand, Bent<br />
Hansen (S), kalder udviklingen »en<br />
steppebrand«, og sundhedsprofessor<br />
Kjeld Møller Pedersen fra Syddansk<br />
Universitet opfordrer til en<br />
diskussion om prioriteringer:<br />
»Folk, der er truet på livet <strong>af</strong> fedme,<br />
bør opereres, men vi bør samtidig<br />
spørge os selv, om operationer<br />
skal være løsningen på vores overvægtsproblem.«<br />
FOTO: EMIL RYGE CHRISTOFFERSEN<br />
Minister for sundhed og forebyggelse, Jakob Axel Nielsen og Formand for Danske Regioner,<br />
regionsrådsformand Bent Hansen på rundvisning på Silkeborg Sygehus.
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 22<br />
Opbremsning i Horsens<br />
Et <strong>af</strong> landets mest effektive<br />
sygehuse må skrue ned for<br />
aktiviteten på grund <strong>af</strong><br />
manglende bevillinger.<br />
Ligesom flere andre steder har<br />
man i flere perioder h<strong>af</strong>t<br />
overbelægning på de<br />
medicinske <strong>af</strong>delinger, hvor<br />
patienter har ligget på<br />
gangene.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Den 77-årige Sonja Bork er en <strong>af</strong> de<br />
mange tilfredse patienter på sygehuset<br />
i Horsens, selv om ventetiden<br />
på en operation for et nyt knæ i<br />
løbet <strong>af</strong> et halvt år er steget fra 6<br />
uger til 26 uger på grund <strong>af</strong> forårets<br />
konflikt:<br />
»Maden er dejlig, og personalet<br />
er så flinke,« siger den ældre dame,<br />
der i mange år har h<strong>af</strong>t et rigtigt<br />
dårligt knæ, fordi bruskskiven er<br />
slidt.<br />
Hun er blevet indlagt i dag og<br />
skal næste dag opereres for at få et<br />
nyt og kunstigt knæled.<br />
Regionshospitalet Horsens har<br />
hverken fedmeoperationer eller<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
kræftbehandling, men er blandt<br />
landets mest veldrevne og produktive<br />
sygehuse, der ligger i top fire,<br />
når det gælder patienttilfredshed.<br />
Alligevel er cheflæge Steen Friberg<br />
Nielsen og de godt 1.300 medarbejdere<br />
ikke helt trygge ved, om<br />
man kan holde den høje kvalitet i<br />
fremtiden.<br />
Lige nu har sygehuset svært ved<br />
at få tingene til at hænge sammen<br />
og har måttet dæmpe aktiviteten.<br />
Faste budgetter<br />
Årsagen er en kombination <strong>af</strong> økonomiske<br />
problemer i Region Midtjylland<br />
og suspensionen <strong>af</strong> vente-<br />
Sonja Bork har tidligere været i behandling på sygehuset i Horsens og er en <strong>af</strong> sygehusets mange tilfredse patienter.<br />
FOTO: CASPER DALHOFF
tidsgarantien på grund <strong>af</strong> forårets<br />
konflikt, der har medført længere<br />
ventetid for patienter og <strong>af</strong>skedigelser<br />
blandt personalet.<br />
Region Midtjylland har måttet<br />
genindføre den såkaldte rammestyring<br />
med faste budgetter i stedet<br />
for takstfinansiering, hvor aktiviteten<br />
på sygehuset er med til at <strong>af</strong>gøre<br />
størrelsen på de økonomiske bevillinger<br />
fra regionen.<br />
»Men det er utilfredsstillende, at<br />
vi lige pludselig skal løbe langsommere.<br />
For jo mere vi laver, desto<br />
større underskud får vi,« siger Steen<br />
Friberg.<br />
Sidste år gav et minus på 30 mio.<br />
kr. i forhold til budgettet. Derfor<br />
har ledelsen set sig nødsaget til en<br />
runde med den såkaldte ”grønthøster”<br />
og kræve besparelser på 1 pct.<br />
i alle <strong>af</strong>delinger.<br />
Ufrivillig opbremsning<br />
Så efter en række gode år med fuldt<br />
tryk på operationer og aktivitet,<br />
har man måttet foretage en ufrivillig<br />
opbremsning. Derfor kan hverken<br />
borgere eller ansatte lige nu<br />
mærke, at de samlede sundhedsudgifter<br />
herhjemme er vokset med<br />
over 17 mia. kr. fra 1997 til 2006.<br />
Cheflæge Steen Friberg Nielsen:<br />
»Pengene er først og fremmest<br />
gået til nye behandlingsformer,<br />
men selvfølgelig også til at bringe<br />
ventetiderne ned på en lang række<br />
operationer. Blodkræftbehandling<br />
går fremragende, men den koster<br />
en bondegård. Og sådan er det med<br />
flere <strong>af</strong> de nye cancermidler. Generelt<br />
går <strong>pengene</strong> derhen, hvor der<br />
er et enkelt behandlingsprogram<br />
på et bestemt problem. Samtidig<br />
kan vi se et øget pres på de medicinske<br />
<strong>af</strong>delinger, hvor vi har mange<br />
ældre patienter med alle mulige<br />
skavanker. Her har vi i flere perioder<br />
h<strong>af</strong>t en belægningsprocent på<br />
130-140 og har været nødt til at lade<br />
patienter ligge på gangene,« siger<br />
Steen Friberg.<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 23<br />
Presset <strong>bliver</strong> større<br />
Ifølge cheflægen <strong>bliver</strong> det pres<br />
kun større og større i takt med, at<br />
befolkningen <strong>bliver</strong> ældre.<br />
»Selv om 60 pct. <strong>af</strong> alle vores medicinske<br />
patienter <strong>bliver</strong> udskrevet<br />
igen inden for 48 timer, vil vi få flere<br />
medicinske patienter fra de store<br />
ældreårgange, som jeg selv tilhører.<br />
Og i længden vil hverken pårørende<br />
eller patienter acceptere en<br />
dårlig service med senge på gangene.<br />
Jeg er heller ikke i tvivl om, at<br />
det piner en sygeplejerske på en<br />
medicinsk <strong>af</strong>deling, at nogle <strong>af</strong><br />
hendes patienter skal ligge på gangen.<br />
Men jeg kan ikke gøre noget,<br />
så længe jeg ingen penge har,« lyder<br />
det fra manden, der ellers nærmest<br />
har danmarksrekord i at øge<br />
produktiviteten på sine sygehuse.<br />
»Sundhedsvæsenet er sammenhængskr<strong>af</strong>ten<br />
i den offentlige sektor,<br />
og det er naivt at tro, at vi ikke<br />
<strong>bliver</strong> udsat for et større og større<br />
pres. Folk vil altid spørge: <strong>Hvor</strong>for<br />
skal jeg finde mig i at være syg?<br />
<strong>Hvor</strong>for skal jeg finde mig i at vente?<br />
For slet ikke at tale om ny medicin<br />
og andre nye tilbud. Fedmeoperationerne<br />
er et fint eksempel:<br />
Når man først har sagt A, må man<br />
også sige B – og efterfølgende også<br />
fjerne den løse hud.«<br />
Personalemangel<br />
Et andet problem, som sygehuset i<br />
Horsens deler med de fleste andre<br />
danske sygehuset, er mangel på<br />
personale. I Horsens er der omkring<br />
70 speciallæger på lønningslisten,<br />
og man har bl.a. importeret<br />
indiske speciallæger. Alligevel<br />
mangler der ifølge Steen Friberg<br />
omkring 20-30 speciallæger, og det<br />
er dyrt:<br />
»Vores eneste alternativ er jo at<br />
dække os ind med vikarer og løst<br />
ansatte. Jeg har da flere gange måttet<br />
udskrive månedlige lønsedler<br />
på omkring 190.000 kr. til svenske<br />
speciallæger.«<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Udgifter i<br />
sundhedsvæsenet<br />
Offentlige udgifter.<br />
Tal i mio. kr. 2006-priser.<br />
Medicin<br />
59.131<br />
Sygesikring<br />
3.962<br />
Sundheds-<br />
10.084<br />
udgifter<br />
45.084<br />
Note: Tallene fra 2007<br />
kan på grund <strong>af</strong><br />
kommunalreform og<br />
ændringer i opgavefordeling<br />
ikke sammenlignes<br />
direkte med<br />
tallene fra 2006 og før.<br />
Kilde: Sundhedssektoren i tal,<br />
juni 2007, mio.kr<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: RINA KJELDGAARD<br />
Aktivitet<br />
Tal i mio.<br />
Behandlede borgere<br />
Sengedage<br />
Udskrivninger<br />
Ambulante besøg<br />
Kontakter med almen praksis<br />
65.674<br />
5.108<br />
10.727<br />
49.838<br />
76.681<br />
6.571<br />
12.443<br />
57.667<br />
1997 2001 2006<br />
1997<br />
-<br />
5.824<br />
988<br />
3.760<br />
28.286<br />
83.514<br />
7.334<br />
12.699<br />
68.482<br />
2007<br />
2006<br />
2.244<br />
4.926<br />
1.125<br />
6.142<br />
34.627
Offentliggjort 30. januar 2009<br />
Det er muligt, at det var fornuftigt<br />
nok, da omkring 20 nydeligt klædte<br />
ledere og tillidsrepræsentanter<br />
fra Århus Kommunes tandpleje en<br />
november<strong>af</strong>ten sidste år efter middagen<br />
på Odder Park Hotel iførte<br />
sig sorte plastic-sække og begyndte<br />
at kaste friske fisk til hinanden.<br />
De gjorde det som led i et ”visions-<br />
og strategiseminar” om<br />
tandplejens struktur, hvor delta-<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 24<br />
Penge ud ad vinduet?<br />
Nyt ord – slack: Forskerne<br />
kalder det for ”slack”. Det<br />
betyder, at penge går til alt<br />
muligt andet end kerneydelsen.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
gerne bl.a. skulle lære noget om en<br />
såkaldt FISH-strategi, som kursusledere<br />
betegner som »en helt usædvanlig<br />
måde at højne arbejdsmoralen<br />
på og skabe bedre resultater«.<br />
Metoden er inspireret <strong>af</strong> fiskesælgerne<br />
i Seattle i USA.<br />
Måske var kurset med fiskekastningen<br />
udbytterigt for de ansatte,<br />
men det kan også være udtryk for<br />
slack. Og det kan være vanskeligt at<br />
se præcist, hvordan det giver bedre<br />
tandpleje for børnene i Århus.<br />
Det mener i hvert fald flere økonomer,<br />
der advarer om, at nogle <strong>af</strong><br />
de 47 ekstra mia., der er bevilget til<br />
offentligt forbrug siden 2001, går<br />
til formål, der ligger alt for langt fra<br />
de kerneydelser, som borgerne efterspørger.<br />
FOTO FRA PERSONALEBLAD FOR ÅRHUS TANDPLEJE<br />
Fish-strategi Slack. Foto fra et personaleblad, der omtalte fiskekastningen.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Ordet slack kommer fra engelsk<br />
og kan oversættes til bl.a. slør, slæk<br />
eller stilstand.<br />
Slack kan defineres som forskellen<br />
mellem den mulige effektivitet<br />
og den faktiske effektivitet.<br />
I stigende udstrækning<br />
Ifølge professor Peter Nannestad<br />
fra Aarhus Universitet forekommer<br />
slack i stadig stigende udstrækning<br />
i den offentlige sektor, når <strong>pengene</strong><br />
ikke går til at forbedre eller forøge<br />
velfærdsydelserne for borgerne,<br />
men i stedet <strong>bliver</strong> brugt på administration,<br />
kurser, temadage, nye<br />
møbler eller til at gøre livet mere<br />
behageligt for de ansatte: »Flere<br />
penge betyder ikke nødvendigvis<br />
bedre service. Pengene kan gå til at<br />
gøre livet mere behageligt for de<br />
parter, der er involveret, f.eks. personalet.<br />
Der kan sagtens forsvinde<br />
penge til længere pauser og dejlige<br />
møbler. Man kan se, om der har været<br />
slack i en organisation, hvis<br />
man presser den til at være mere effektiv.<br />
Så længe det er muligt at forbedre<br />
effektiviteten, er det bevis<br />
for, at der har været slack.«<br />
Manglende tilskyndelse<br />
Risikoen for slack er ifølge Nannestad<br />
især stor i det offentlige.<br />
»Offentlige institutioner har ikke<br />
den tilskyndelse til at minimere<br />
omkostninger i slack på samme<br />
måde som private firmaer, for de<br />
offentlige kontorer kan jo ikke gå<br />
konkurs, og de skal heller ikke præstere<br />
noget overskud,« siger han.<br />
Der findes kun få undersøgelser<br />
<strong>af</strong> slack i Danmark. Men en <strong>af</strong> dem<br />
taler sit tydelige sprog.<br />
To økonomer, Henrik Christoffersen<br />
fra AKF og Martin Paldam fra<br />
Aarhus Universitet, undersøgte for<br />
nogle år siden effektiviteten <strong>af</strong> ren-
gøringen på mere end 1.000 folkeskoler.<br />
De kiggede både på skoler,<br />
hvor det offentlige stod for rengøringen,<br />
og skoler, hvor private firmaer<br />
gjorde rent, men i begge tilfælde<br />
var kravene de samme standardiserede<br />
kvalitetsnormer fra<br />
kommunernes forening, KL.<br />
Resultatet var, at de private firmaer<br />
opnåede den samme rengøringskvalitet<br />
som de kommunale<br />
rengøringsfolk, men at de gjorde<br />
det 30 pct. billigere, fordi de var<br />
mere effektive. Ifølge forskerne var<br />
det omvendt udtryk for slack og<br />
mangel på effektivitet i den offentlige<br />
rengøring.<br />
En undersøgelse fra Erhvervs- og<br />
Økonomiministeriet har vist, at<br />
der kun er to barrierer for kommuner<br />
for at skabe konkurrence på de<br />
kommunale ydelser: dels manglende<br />
politisk vilje, dels at kommunerne<br />
ikke foretager vurderinger<br />
Professor i økonomi ved Aarhus Universitet, Martin Paldam<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 25<br />
<strong>af</strong>, om opgaver er egnede til at sende<br />
i udbud.<br />
Økonomiprofessor Martin Paldam<br />
mener, at de meget store forskelle<br />
mellem forskellige kommuners<br />
driftsudgifter viser, at der er<br />
meget at hente. Derfor bør de offentlige<br />
arbejdsgivere være langt<br />
mere opmærksomme på at effektivisere<br />
og komme slack til livs, så<br />
borgerne får mere for <strong>pengene</strong>.<br />
»Når man sammenligner to nabokommuner<br />
og kan se, at den ene<br />
gør tingene meget billigere end<br />
den anden, hvad laver de så egentlig<br />
i den dyre kommune? Det kan<br />
være, at den dyre kommune har en<br />
tradition for at sende medarbejderne<br />
på en masse kurser. Nogle <strong>af</strong><br />
dem kan være gode og øge effektiviteten,<br />
mens andre kan være hyggelige<br />
og byde på god mad og vin,<br />
siger han.«<br />
Slack<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Slack er, når <strong>pengene</strong> ikke går til at forbedre<br />
velfærdsydelserne, men i stedet<br />
<strong>bliver</strong> brugt på overadministration, kurser,<br />
temadage, nye møbler, interne aktiviteter,<br />
unødvendige møder etc.<br />
Eksempler på slack, der er sparet væk i<br />
kommunerne:<br />
M Sønderborg sparede 9,5 mio. kr. ved<br />
at udlicitere ansvaret for gadebelysningen.<br />
M Vejle sparede 14 mio. kr. i indkøbs<strong>af</strong>delingen<br />
ved at sende <strong>af</strong>taler i udbud.<br />
M Herning sparer 25 mio. kr. om året<br />
efter at have lavet fælles indkøbs<strong>af</strong>taler<br />
med 11 andre kommuner.<br />
M Holstebro sparer 300.000 kr. på telefonregningen,<br />
da en gennemgang viste,<br />
at 120 telefonlinjer ikke blev brugt.<br />
M Slagelse sparer 3,5 mio. kr. ved at<br />
sammenlægge to ældrekøkkener.<br />
FOTO: JESPER NØRGAARD SØRENSEN
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 26<br />
Overlæge: Lad mig dog arbejde<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
»Jeg har lige fået at vide, at vi skal<br />
lukke ambulatoriet den 15. maj,<br />
fordi der skal holdes en temadag.<br />
Jeg ved endnu ikke om hvad, men<br />
man finder vel på noget. Så lukker<br />
vi bare <strong>af</strong>delingen.«<br />
Overlæge Kristian Emmertsen er<br />
frustreret, for han ville hellere arbejde.<br />
Han har aldrig været i tvivl om<br />
sin primære mission med at møde<br />
på arbejde på det, som mange kal-<br />
der for landets bedste hjerte<strong>af</strong>deling,<br />
hjertemedicinsk <strong>af</strong>deling på<br />
Skejby Sygehus: Patientbehandling,<br />
undervisning, forskning og<br />
faglig udvikling – i nævnte rækkefølge.<br />
Derfor skaber det frustration,<br />
når mere og mere <strong>af</strong> arbejdstiden<br />
gennem de senere år går med møder,<br />
temadage m.m., hvor der skal<br />
udarbejdes idégrundlag, værdigrundlag,arbejdspladsvurderinger,<br />
målsætninger og diskuteres visioner<br />
og strategier.<br />
Kort sagt: Organisationsudvikling<br />
eller det, der i moderne mana-<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
gementsprog hedder HR-delen.<br />
»Organisationsudvikling får højeste<br />
prioritet. Det resulterer i talrige<br />
temadage og anden mødevirksomhed<br />
samt en konstant produktion<br />
<strong>af</strong> pjecer, hæfter og notater. Jeg<br />
mener grundlæggende, at nye organisationsudviklende<br />
initiativer<br />
bør betragtes kritisk: Gavner de patientbehandlingen<br />
i en sådan grad,<br />
at det kan begrunde anvendelse <strong>af</strong><br />
et stort antal arbejdstimer i en lang<br />
række ledelses-, medarbejder- og<br />
tillidsmands-forsamlinger på sygehuset<br />
for endnu en gang at disku-<br />
Kristian Emmertsen klar til endnu en operation. Overlægen ved godt, hvad han foretrækker at bruge sin tid på: patienterne.<br />
FOTO: JAN DAGØ
tere, tilrettelægge og udbrede nye<br />
principper,« siger den hurtigtalende<br />
overlæge, der har været på Skejby<br />
Sygehus siden 1988.<br />
En trend i det offentlige<br />
Han kalder det for en »trend« i den<br />
offentlige sektor, hvor interne og<br />
eksterne konsulenter er ved at falde<br />
over hinanden for at udvikle organisation<br />
og ledelse.<br />
»Det eneste, som vi kan være helt<br />
sikre på, er, at der går tid fra patienterne.<br />
Lad os bare bruge personalepolitikken<br />
som eksempel. Den skal<br />
godkendes i hovedmedarbejderudvalget,<br />
hvor der sidder 28 mennesker,<br />
der samles otte gange om<br />
året plus nogle gange i weekenden.<br />
Derudover er der 12-14 lokaludvalg<br />
med 10-15 medlemmer i hvert<br />
udvalg, som også holder møder og<br />
formøder. Så det er en meget tung<br />
og bekostelig <strong>af</strong>fære at få vedtaget<br />
en personalepolitik, som det skete i<br />
december 2007. Så tørrer man sveden<br />
<strong>af</strong> panden og er glad og tænker:<br />
Det var det. <strong>Hvor</strong>efter vi to måneder<br />
senere <strong>bliver</strong> konfronteret med<br />
en helt ny og værdibaseret personalepolitik<br />
– nemlig Region Midtjyllands,<br />
der adskiller sig markant<br />
fra Skejbys. Så nu skal Skejby i gang<br />
med at implementere regionens<br />
personalepolitik – det vil sige, at vi<br />
skal til at udarbejde en helt ny!«<br />
Kristian Emmertsen ser helt træt<br />
ud ved tanken.<br />
På samme måde med arbejdsmiljø<strong>af</strong>talen.<br />
»Arbejdspladsvurdering og arbejdsmiljø<br />
kræver også betydelige<br />
ressourcer. Hvert år skal vi gennemgå<br />
alle rum for at påpege arbejdsmiljøproblemer,<br />
og der skal<br />
udarbejdes lokale arbejdsmiljø-<strong>af</strong>taler<br />
ud fra nogle særlige skemaer.<br />
Men i stedet for denne systemati-<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 27<br />
ske gennemgang, hvorfor så ikke<br />
lave en problemorienteret løsning,<br />
hvor man siger: Prøv at komme<br />
med de steder, hvor der er problemer.<br />
Naturligvis i en prioriteret<br />
rækkefølge, for vi ved godt, at der<br />
alligevel ikke er penge til det hele.<br />
Noget er muligt, og noget er ikke<br />
muligt.«<br />
Overadministration<br />
Samtidig føler Emmertsen, at hele<br />
systemet er godt og grundigt overadministreret.<br />
»Vi er underlagt ufatteligt mange<br />
instanser, som alle har et ønske om,<br />
hvad vi skal beskæftige os med: vores<br />
lokale <strong>af</strong>delingsledelse, hospitalsledelsen,<br />
så har vi Region Midtjylland,<br />
Danske Regioner, Sundhedsstyrelsen<br />
og ministeriet. Tag et<br />
område som hjertesvigt: Her har<br />
danske hjertelægers fagselskab,<br />
Dansk Kardiologisk Selskab, for<br />
længe siden udarbejdet retningslinjer<br />
for, hvordan man behandler<br />
hjertesvigt. Det <strong>bliver</strong> så indarbejdet<br />
i den danske kvalitetsmodel,<br />
der udarbejdes <strong>af</strong> Sundhedsstyrelsen<br />
– og på baggrund <strong>af</strong> det finder<br />
Region Midtjylland så endelig ud<br />
<strong>af</strong> at vedtage deres regionale retningslinjer<br />
for behandling <strong>af</strong> hjertesygdomme,<br />
hvorefter de går ind<br />
og klipper og sakser Dansk Kardiologisk<br />
Selskabs retningslinjer, som<br />
jo altså i forvejen er tilgængelig på<br />
nettet, og som alle kardiologer kender.<br />
Der sætter regionen så en embedsmand<br />
til at klippe-klistre, som<br />
så lægger det ud på regionens intranet.<br />
Vi har foreslået, at man henviser<br />
til vores net, men det må man<br />
åbenbart ikke. <strong>Hvor</strong>for skal vi have<br />
en regional vejledning, når der er<br />
en national? Og sådan sidder man<br />
formentlig i samtlige fem regioner.<br />
Det er da dobbeltarbejde.«<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
I det hele taget føler han, at det<br />
skematiske og formalistiske tager<br />
unødvendigt mange ressourcer,<br />
hvad enten dagsordenen er medarbejdersamtaler,arbejdspladsmiljøvurdering<br />
eller temadage, som den<br />
der kommer den 15. maj.<br />
»Jeg har ikke kunnet få at vide,<br />
hvad temaet er. Det er fint med et<br />
tema, hvis man har et problem, der<br />
skal løses. Men det her er den omvendte<br />
vej: Man har en temadag,<br />
og så finder man bagefter ud <strong>af</strong>,<br />
hvad man skal snakke om.«
Offentliggjort 31. januar 2009<br />
Charlotte Storm tager sig til hovedet.<br />
Det må da være løgn!<br />
Nu har hun som socialrådgiver i<br />
Københavns Kommunes integrations<strong>af</strong>deling<br />
i mere end et år hørt<br />
på, at regeringen ville fjerne bureaukrati<br />
i det offentlige.<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 28<br />
Pengene <strong>bliver</strong> hængende<br />
Papirarbejde: Der kommer<br />
konstant nye regler fra<br />
Christiansborg, som fører til<br />
øget bureaukrati.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Og så kommer der inden for få<br />
uger to nye bekendtgørelser fra regeringen,<br />
hvor<strong>af</strong> i hvert fald den<br />
ene kommer til at sluge masser <strong>af</strong><br />
hendes arbejdstid.<br />
»Det er ikke alene spild <strong>af</strong> tid,<br />
men også <strong>af</strong> penge, og det hele er<br />
fuldstændig uden nogen nytte,« siger<br />
hun om den såkaldte 85-procents-regel.<br />
Den er vedtaget <strong>af</strong> regeringen og<br />
Dansk Folkeparti og skal gøre det<br />
sværere for udlændinge at få permanent<br />
opholdstilladelse i Danmark.<br />
Fra nu <strong>af</strong> skal en udlænding, som<br />
efter de normale syv år på midlerti-<br />
Charlotte Storm står over for et større papirarbejde, som hun selv karakteriserer som »spild <strong>af</strong> penge«.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
digt ophold søger om permanent<br />
opholdstilladelse, vise, at han har<br />
deltaget med et fremmøde på<br />
mindst 85 pct. i alle aktiviteter over<br />
de seneste syv år.<br />
Det gælder alt fra danskundervisning<br />
til samfundsfagsundervisning,<br />
aktiveringstilbud, jobtilbud,<br />
job med løntilskud og uddannelsesforløb.<br />
Uproduktivt og unødigt<br />
Charlotte Storm og hendes kolleger<br />
skal derfor registrere, kontrollere<br />
og kalkulere, hvorvidt 20.000-<br />
25.000 udlændinge er mødt op i<br />
mindst 85 pct. <strong>af</strong> tiden til alle akti-<br />
FOTO: TORBEN STROYER
viteter i løbet <strong>af</strong> de seneste syv år.<br />
»Det <strong>bliver</strong> et enormt papirarbejde,<br />
når vi skal kontakte sprogskoler,<br />
arbejdsgivere og jobcentre alene<br />
<strong>af</strong> den grund, at det ikke er<br />
usædvanligt, at en udlænding i løbet<br />
<strong>af</strong> de første tre år har boet i 4-5<br />
forskellige kommuner,« siger<br />
Charlotte Storm, der kan se frem til<br />
følgende papirarbejde:<br />
M Foretage en procentmæssig beregning<br />
i hvert eneste tilbud om<br />
undervisning, aktivering, job, arbejde<br />
med løntilskud, kurser mv.,<br />
som hver enkelt udlænding har<br />
deltaget i i løbet <strong>af</strong> syv år eller mere.<br />
M Udarbejde en oversigt over alle<br />
de aktiviteter, hvor der savnes præcise<br />
oplysninger.<br />
M Fremsende oversigten til udlændingen<br />
med anmodning om, at udlændingen<br />
for hver enkelt aktivitet<br />
skal angive mødeprocent.<br />
M Hvis fremmødet ligger under 85<br />
pct. i blot én <strong>af</strong> aktiviteterne, skal<br />
der udarbejdes en redegørelse for<br />
udlændingens deltagelse.<br />
M Give oplysninger om omstændigheder,<br />
der kan begrunde dispensation.<br />
De 85 pct. tilstedeværelse skal<br />
gælde i alle aktiviteter, og der er ingen<br />
undskyldninger for fravær, ej<br />
heller egen sygdom, børns sygdom<br />
eller deltagelse i jobsamtaler.<br />
»Det er aldeles uproduktivt og<br />
unødvendigt,« siger Charlotte<br />
Storm.<br />
Et opgør om kontrol<br />
Hun er på linje med kommunernes<br />
forening, KL, som i et høringssvar<br />
skriver, at 85-procents-reglen bidrager<br />
til unødigt papirarbejde og<br />
»ikke harmonerer med de initiativer<br />
og bestræbelser, der for tiden<br />
gøres for at <strong>af</strong>bureaukratisere og<br />
forenkle de regler, som kommunerne<br />
skal administrere«.<br />
Ifølge Charlotte Storm og KL er<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 29<br />
reglen tilmed unødvendig, fordi<br />
det samme VKO-flertal siden har<br />
udarbejdet endnu en stramning<br />
med krav om to et halvt års ordinært<br />
arbejde og bestået ”Prøve i<br />
Dansk 2” for at få permanent opholdstilladelse,<br />
der overflødiggør<br />
85-procents-reglen.<br />
Reglen er blot det seneste eksempel<br />
på et opgør om evaluering,<br />
statslig kontrol og bureaukrati.<br />
De ansatte på rådhusene, i skolerne,<br />
på sygehusene og i ældreplejen<br />
mener, at den statslige kontrol i<br />
ordets egentlige betydning er ude<br />
<strong>af</strong> kontrol i form <strong>af</strong> detailstyring<br />
med indviklede regler for, hvordan<br />
de ansatte skal løse deres velfærdsopgaver.<br />
Regeringen har omvendt i flere<br />
år presset på for at sikre, at der var<br />
styr på, hvad <strong>pengene</strong> til skolebørnene,<br />
kontanthjælpsmodtagerne<br />
og de ældre gik til.<br />
Unødvendige regler<br />
Kritikken <strong>af</strong> den statslige kontrol<br />
har været så skarp, at regeringen for<br />
et par år siden selv begyndte at tale<br />
om <strong>af</strong>bureaukratisering og opfordrede<br />
kommunerne til at komme<br />
med forslag til, hvordan man kunne<br />
komme <strong>af</strong> med unødvendige<br />
regler og krav. Det blev til 169 konkrete<br />
forslag fra socialrådgivere,<br />
jobkonsulenter, lægesekretærer og<br />
skolelærere. En fjerdedel <strong>af</strong> forslagene<br />
er gennemført.<br />
Siden er regeringen sammen<br />
med KL og Danske Regioner blevet<br />
enige om at gennemføre forsøg<br />
med en udfordringsret, hvor alle<br />
offentlige institutioner og andre,<br />
der leverer offentlig service, kan søge<br />
om dispensation fra gældende<br />
regler og procedurer. Kort sagt kan<br />
man udfordre gældende regler og<br />
processer, hvis man mener, at arbejdet<br />
kan udføres på en mindre<br />
bureaukratisk måde.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
FOTO: TORBEN STROYER<br />
Socialrådgiver Charlotte Storm skal følge<br />
de nye bureaukratiske regler, der <strong>bliver</strong> indført.<br />
Regeringen og Dansk Folkeparti kræver<br />
at gøre det sværere for udlændinge at få<br />
permanent opholdstilladelse.
»For nogle år siden brugte Erhvervsfremmestyrelsen<br />
og Dansk<br />
Standard tre sider på at beskrive,<br />
hvordan man støvsuger i forbindelse<br />
med hjemmehjælp! Jamen,<br />
er det idioter, vi ansætter?«<br />
Docent Verner C. Petersen fra<br />
Handelshøjskolen i Århus har netop<br />
skrevet bogen ”Vildveje i velfærd”,<br />
og ifølge forskeren er kontrol<br />
og dokumentation ikke alene<br />
den direkte vej til bureaukrati i den<br />
offentlige sektor, men også til passive<br />
og ansvarsløse medarbejdere<br />
og dermed dårligere service.<br />
Derfor forværrer man i virkeligheden<br />
de problemer, som man ville<br />
løse, fordi man kræver styring<br />
overalt:<br />
»Man vil have klare mål på alt<br />
mellem himmel og jord og styring<br />
på alle procedurer: <strong>Hvor</strong>dan gør<br />
medarbejdere det og det. Man – og<br />
det vil i første omgang sige staten<br />
og dernæst kommunen – forsøger<br />
så at sige at programmere medarbejderen<br />
til at gøre tingene på den<br />
”rigtige” måde og kun den. Det<br />
minder om Østeuropa under kommunismen.<br />
Folk <strong>bliver</strong> umyndiggjorte,<br />
og når man skal gøre tingene<br />
på én og kun en måde, hæmmer<br />
det den daglige produktudvikling<br />
og de gode ideer. Hvem vil forsøge<br />
at gøre tingene på en anden og bedre<br />
måde, når de via et skema og regler<br />
har fået at vide, at hvis de gør det<br />
sådan og sådan, ja, så er det godt.«<br />
Medieskabt politik<br />
Verner C. Petersen mener, at vi i<br />
dag fylder alle institutioner i den<br />
offentlige sektor med mål, men ikke<br />
med formål.<br />
»Tag bare folkeskolen, som har<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 30<br />
Velfærd uden omtanke<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
en udmærket formålsparagr<strong>af</strong>, der<br />
siger, at eleverne skal uddannes til<br />
kreative, selvstændige, tænkende<br />
og aktive mennesker. Men folkeskolen<br />
er blevet fyldt med tests,<br />
elevplaner, trinmål og slutmål i en<br />
grad, så læreren snart ikke længere<br />
må være selvstændigt tænkende.<br />
Det gør formentlig ikke undervisningen<br />
bedre, men gør det mindre<br />
sjovt og fagligt udfordrende at være<br />
lærer.«<br />
Ofte er kontrol-initiativer en direkte<br />
udløber <strong>af</strong> medieskabte sager,<br />
hvor politikerne går amok og vedtager<br />
nye regler og procedurer, der<br />
får bureaukratiet til at blomstre.<br />
»Medierne fokuserer meget voldsomt<br />
på enkeltsager og fanger måske<br />
de groveste situationer f.eks.<br />
via skjult kamera. Men ofte kender<br />
vi ikke sammenhængen, og fremstillingen<br />
kan ikke mindst via tvmediets<br />
muligheder for at klippe<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
tingene sammen let komme ud <strong>af</strong><br />
proportioner. Så reagerer politikerne<br />
på Christiansborg på et enkelt<br />
eksempel og indfører nye kontrolforanstaltninger<br />
og regler for,<br />
hvordan de ansatte skal agere. Også<br />
for de mange institutioner og<br />
medarbejdere, der ikke har lavet<br />
nogen fejl. Det er medieskabt politik,<br />
og det giver kun mere kontrol,<br />
mere dokumentation og flere regler,«<br />
forklarer forskeren.<br />
Man gør det, man måles på<br />
Verner C. Petersen karakteriserer<br />
tendensen som »planøkonomi en<br />
miniature«.<br />
»<strong>Hvor</strong>dan var det nu med <strong>af</strong>talen<br />
med flyvevåbnet, der skulle flyve så<br />
og så mange timer for at overvåge<br />
skibe, der ville svine og forårsage<br />
miljøkatastrofer i vore farvande. Ja,<br />
så fløj man lige en masse timer sidst<br />
på året for at overholde kontrak-<br />
Foto: CARSTEN ANDREASEN<br />
Verner C. Petersen: »Vi ender som et airbag-samfund, hvor vi forventer, at samfundet samler<br />
os op, ligegyldigt hvor tåbeligt vi opfører os.«
ten. Eller skattevæsenet, hvor der<br />
blev opstillet mål for, hvor mange<br />
sager man skulle igennem i en given<br />
tidsramme. Ja, så tager man naturligvis<br />
de lette sager og lader de<br />
besværlige ligge. Kort og godt gør<br />
man, hvad man <strong>bliver</strong> målt på, og<br />
på den måde sker der en pervertering<br />
<strong>af</strong> ens arbejdsindsats, så man<br />
ikke laver, hvad der er mest fornuftigt<br />
og hensigtsmæssigt.«<br />
Ifølge Verner C. Petersen er udgangspunktet<br />
blevet mistro over<br />
for de ansatte:<br />
»Når det gælder ældreområdet,<br />
har vi præcise plejeplaner, der decideret<br />
beskriver, hvad medarbejderne<br />
skal gøre, og hvor mange minutter<br />
de har til det og det. Plejen <strong>bliver</strong><br />
tingsliggjort, og det minder lidt<br />
om service på en bil, hvor de ældre<br />
er bilen, plejeplanen er servicebogen,<br />
og de offentligt ansatte <strong>bliver</strong><br />
den programmerede robotmekaniker.«<br />
Ifølge forskeren er vi i gang med<br />
at gøre borgerne uansvarlige, fordi<br />
politikerne fokuserer på rettigheder:<br />
»Vi har set det komme både hos<br />
oppositionen og regeringen i forbindelse<br />
med de seneste valgkampe,<br />
hvor f.eks. socialdemokraterne<br />
har skitseret en række velfærdsrettigheder.<br />
På den måde ender<br />
vi som et airbag-samfund, hvor<br />
vi blot kræver, og hvor vi forventer,<br />
at samfundet samler os op, ligegyldigt<br />
hvor tåbeligt vi opfører os.«<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 31<br />
Ansatte oplever<br />
mere bureaukrati<br />
80 pct. oplever, at de bruger<br />
mere tid på at dokumentere<br />
deres egen indsats end for fem<br />
år siden.<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Selv om VK-regeringen er i gang<br />
med en storstilet <strong>af</strong>bureaukratiserings-manøvre<br />
i den offentlige sektor,<br />
oplever næsten to <strong>af</strong> tre offentligt<br />
ansatte, at bureaukrati og kontrol<br />
i forhold til deres arbejde er steget<br />
i de seneste år.<br />
Et flertal forventer, at kontrollen<br />
også <strong>bliver</strong> øget i de kommende år.<br />
Det viser en ny undersøgelse med<br />
deltagelse <strong>af</strong> næsten 3.500 med-<br />
Mere kontrol<br />
Undersøgelse om bureaukrati, hvor resultaterne bygger på<br />
svar fra 3.465 medlemmer <strong>af</strong> FOA, BUPL og Danmarks<br />
Lærerforening. Tal i pct.<br />
Oplever du, at kontrollen er steget de senere år?<br />
Ja<br />
Nej<br />
Ved ikke/<br />
ikke relevant<br />
Mere<br />
Mindre<br />
Samme som nu<br />
Ved ikke/<br />
ikke relevant<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
58<br />
34<br />
8<br />
11<br />
55<br />
29<br />
5<br />
68<br />
26<br />
7<br />
19<br />
39<br />
40<br />
1<br />
72<br />
21<br />
7<br />
Mener du, at man burde dokumentere mere<br />
eller mindre på dit fagområde?<br />
Jeg bruger:<br />
for meget tid<br />
passende tid<br />
for lidt tid<br />
Ved ikke/<br />
ikke relevant<br />
56<br />
30<br />
6<br />
8<br />
44<br />
40<br />
14<br />
2<br />
6<br />
38<br />
54<br />
2<br />
Hvad er din vurdering <strong>af</strong> den mængde tid,<br />
du bruger på at dokumentere?<br />
66<br />
30<br />
2<br />
1<br />
VÆGTET<br />
GENNEMSNIT*<br />
63<br />
29<br />
8<br />
VÆGTET<br />
GENNEMSNIT*<br />
48<br />
37<br />
*) Gennemsnitstallet er vægtet efter antallet <strong>af</strong> aktive medlemmer i<br />
de tre organisationer<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: AGNETE HOLK<br />
4<br />
11<br />
VÆGTET<br />
GENNEMSNIT*<br />
6<br />
5<br />
56<br />
32<br />
lemmer <strong>af</strong> BUPL, FOA og Danmarks<br />
Lærerforening. Otte <strong>af</strong> ti svarer samtidig,<br />
at de bruger mere tid på at dokumentere<br />
deres arbejdsindsats,<br />
end de gjorde for fem år siden – og<br />
56 pct. mener også, at de bruger for<br />
megen tid på dokumentation.<br />
Bekymret FOA-formand<br />
Svarene overrasker FOA’s formand,<br />
Dennis Kristensen, efter at regeringen<br />
i forbindelse med kvalitetsreformen<br />
har iværksat en række initiativer<br />
for at mindske kontrol og<br />
unødigt bureaukrati, som både<br />
kommuner og ansatte har kritiseret<br />
regeringen for selv at have skabt.<br />
»Det er da bekymrende, at folk<br />
stadig oplever problemet med den<br />
megen kontrol som stigende. For<br />
oftest giver det mindre tid til borgeren,«<br />
siger Dennis Kristensen.<br />
Han understreger, at dokumentation<br />
for ordentligt udført arbejde<br />
kan være ok – hvis det ellers <strong>bliver</strong><br />
brugt til noget fornuftigt.<br />
»Men hvis der skal foretages en<br />
masse registreringer, som man ikke<br />
kan se formålet med, er der et problem.«<br />
Benyt udfordringsretten<br />
Undersøgelsen viser, at de offentligt<br />
ansatte er enige med FOA-formanden.<br />
Alle tre medlemsgrupper oplever<br />
først og fremmest dokumentation<br />
som meningsfuld, når den gavner<br />
dem direkte i deres arbejde, når den<br />
har fokus på kerneopgaven, og når<br />
de selv har indflydelse på form og<br />
indhold.<br />
BUPL’s formand, Henning Pedersen,<br />
opfordrer sine medlemmer og<br />
institutioner til at benytte sig <strong>af</strong> en<br />
nyindført udfordringsret, hvor<br />
man kan blive fri for en række regler.
Offentliggjort 1. februar 2009<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 32<br />
Skal piben ha’ en anden lyd?<br />
Vækst: Den offentlige sektor<br />
vokser sig ligeså stille større og<br />
større. Er der overhovedet<br />
grænser for væksten?<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
Der var engang, og det er ikke længere<br />
siden end 1960, at Danmark<br />
havde færre offentlige udgifter end<br />
USA.<br />
Dengang lå Danmark i bunden<br />
med en offentlig sektor, der alt i alt<br />
kun beslaglagde knap 25 pct. <strong>af</strong> vores<br />
bruttonationalprodukt, BNP,<br />
mens det i USA var på 27 pct.<br />
Sådan er det ikke mere.<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Nye tal viste ved årsskiftet, at<br />
Danmark igen har det højeste offentlige<br />
forbrug i verden.<br />
Men kan den offentlige sektor<br />
bare blive ved med at vokse og vokse<br />
uden at rådvilde politikere på et<br />
tidspunkt <strong>bliver</strong> nødt til at gennemføre<br />
en decideret fedmeoperation,<br />
så sektoren ikke kan tage så<br />
meget på mere?<br />
FOTO: ARBEJDERBEVÆGELSENS BIBLIOTEK OG ARKIV<br />
Allerede i 1950’erne begyndte unge socialdemokratiske politikere som Jens Otto Krag (t.h.) at diskutere velfærdsstatens indbyggede<br />
svagheder. Her er Krag sammen med to <strong>af</strong> tidens meste fremtrædende socialdemokrater: H.C. Hansen (t.v. statsminister 1955-1960) og<br />
Hans Hedtoft (statsminister 1953-1955), som begge var med til at lægge grundlaget for velfærdsstaten.
Spørgsmålet er aktuelt som aldrig<br />
før i en situation, hvor de fleste<br />
borgere oven i købet oplever, at<br />
den offentlige service <strong>bliver</strong> ringere.<br />
Beregninger fra økonomer i den<br />
borgerlige tænketank Cepos viser,<br />
at hvis den nuværende vækst, som<br />
vi har set i VK-regeringens periode<br />
fra 2002 til 2008, fortsætter, vil der<br />
allerede i 2015 mangle 22 mia. kr.<br />
til at finansiere velfærdsstaten.<br />
I 2025 er tallet 57 mia. kr., og i<br />
2040 vil der mangle godt 128 mia.<br />
kr. svarende til en stigning i bundskatten<br />
på 7,8 pct. point.<br />
Men vi ønsker jo ikke at betale<br />
mere i skat. Tværtimod er der kort<br />
før skatteforhandlingerne for første<br />
gang i nyere tid bred politisk<br />
enighed om, at ikke mindst skatten<br />
på arbejde skal ned.<br />
Og hvilke konsekvenser har det –<br />
ikke alene økonomisk, men også<br />
menneskeligt – med en stadig større<br />
offentlig sektor, der omfordeler<br />
på livet løs og tager sig <strong>af</strong> flere og<br />
flere problemer, som folk tidligere<br />
løste selv?<br />
Fremsynede politikere<br />
Sjovt nok diskuterede unge fremtidsorienteredesocialdemokratiske<br />
politikere og økonomer med<br />
Jens Otto Krag i spidsen disse problemstillinger<br />
allerede i 1950’erne,<br />
inden de selvsamme politikere for<br />
alvor begyndt at opbygge velfærdsstaten,<br />
som vi kender den i dag.<br />
I Bo Lidegaards biogr<strong>af</strong>i om Jens<br />
Otto Krag fremgår det, at unge Krag<br />
allerede som handelsminister i<br />
1956 spekulerede over den fremtidige<br />
velfærdsstats indbyggede problemer.<br />
Krag pegede bl.a. på forskellen på<br />
velfærdsstat og formynderstat<br />
samt vigtigheden <strong>af</strong> at få »forsorgsmennesker<br />
tilbage til normalt liv,<br />
hvor det er muligt.«<br />
»Intet mirakelmiddel«<br />
På samme måde var man bevidste<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 33<br />
om, at en stadig voksende offentlig<br />
sektor på lang sigt ville kunne presse<br />
skattebyrden op i urimelige højder.<br />
Tidligere overvismand og formand<br />
for Velfærdskommissionen,<br />
professor Torben M. Andersen,<br />
konstaterer, at der allerede nu er<br />
ved at være et »så stort spænd mellem<br />
hvad det offentlige kan levere,<br />
og hvad vi selv forventer og ønsker,<br />
at vi ikke kan klare finansieringen<br />
med skat alene.«<br />
»Der kan nås meget via effektiviseringer<br />
og reformer, der får folk til<br />
at arbejde mere. Men så vidt jeg kan<br />
se, er der intet mirakelmiddel, der<br />
løser problemerne for alvor, for<br />
folk vil fortsætte med at stille stadig<br />
større krav,« siger han.<br />
I stedet peger han på tre måder til<br />
at mindske efterspørgslen på velfærdsgoderne<br />
og dermed presset på<br />
den offentlige sektor:<br />
borgerne tager et større personligt<br />
ansvar.<br />
øget medfinansiering ved visse<br />
velfærdsgoder i form <strong>af</strong> brugerbetaling.<br />
forsikringsordninger i forbindelse<br />
med visse velfærdsydelser.<br />
Basis-velfærdspakke<br />
I den borgerlige tænketank Cepos<br />
går man skridtet videre og foreslår,<br />
at man forsøger at låse den nuværende<br />
velfærd fast med en form for<br />
basis-velfærdspakke.<br />
Hvad der kommer til derudover,<br />
skal finansieres via brugerbetaling<br />
og forsikringsordninger f.eks. udformet<br />
som en ny velfærdsopsparing<br />
på samme måde som pensionsopsparing.<br />
»Når borgerne vil have et løft ud<br />
over basispakken, bør det ske ved<br />
brugerbetaling, ligesom det sker<br />
med madordningen på daginstitutionsområdet,<br />
hvor forældrene også<br />
kommer til at betale for det nye<br />
tilbud,« siger Cepos’ cheføkonom,<br />
Mads Lundby Hansen.<br />
På samme måde kan forsikringer<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
ifølge Mads Lundby Hansen også<br />
være med til at give standardforbedringer<br />
inden for velfærd, hvis<br />
der er behov for det.<br />
»F.eks. medicinforsikringer. I de<br />
seneste 10 år er udgifter til medicin<br />
i snit vokset med 6 pct. om året i faste<br />
priser, mens der i regeringens<br />
økonomiske plan kun er <strong>af</strong>sat penge<br />
til en årlig stigning på 1,7 pct.<br />
frem til 2015. Fortsætter væksten<br />
på nuværende niveau – og det er<br />
meget sandsynligt – har vi en merudgift<br />
på ca. 20 mia. kr. allerede i<br />
2025. Dette kunne håndteres, hvis<br />
hver eneste beskæftiget betalte et<br />
fast beløb til forsikring, så man får<br />
bedre medicin i tilfælde <strong>af</strong> sygdom,«<br />
siger Mads Lundby Hansen.<br />
Svære nedskæringer<br />
Ifølge Cepos-økonomen kan der i<br />
tillæg til pensionsopsparingen etableres<br />
en generel velfærdsopsparing,<br />
der giver udvidet adgang til<br />
hjemmehjælp, god ældremad,<br />
massage, ældrebolig, medicin etc.<br />
Velfærdstanker<br />
i 1950’erne<br />
Allerede for godt 50 år siden diskuterede<br />
Jens Otto Krag og andre politikere<br />
og embedsmænd ulemper ved<br />
velfærdsstaten.<br />
En konsulent fra Arbejds- og Socialministeriet<br />
skitserede ifølge Bo Lidegaards<br />
biogr<strong>af</strong>i om Krag velfærdsstatens<br />
svagheder i en analyse:<br />
N At den svækker bistandsmodtagerens<br />
ansvarsbevidsthed.<br />
N At den svækker de virkelystnes initiativ<br />
og opsparingsvilje.<br />
N At staten ved at tage med den ene<br />
hånd og give med den anden optræder<br />
som formynder.<br />
N At betoningen <strong>af</strong> materiel tryghed<br />
svækker interessen for kulturelle og<br />
åndelige værdier.<br />
N At trygheden i sig selv gør folk<br />
apatiske og sløve.<br />
N At fornemmelsen <strong>af</strong> personligt ansvar<br />
og omsorg undergraves.
Men kan vi ikke bare skære den<br />
offentlige sektor lidt ned, hvis den<br />
nu <strong>bliver</strong> alt for stor? Altså en form<br />
for fedmeoperation.<br />
Nej, siger eksperter og økonomer,<br />
så skal vi virkelig ud på den<br />
økonomiske <strong>af</strong>grund – og de historiske<br />
erfaringer giver dem ret.<br />
Ganske vist lykkedes det for Storbritannien<br />
at sænke sine offentlige<br />
udgifter fra slutningen <strong>af</strong> 1970’erne,<br />
da den konservative Thatcherregering<br />
lagde velfærdskursen om<br />
til noget, der mere minder om den<br />
liberale amerikanske velfærdsmodel,<br />
og det samme er til dels sket i<br />
New Zealand.<br />
Men det hører til undtagelserne,<br />
siger professor Torben M. Andersen:<br />
»Der skal virkelig en meget kritisk<br />
situation til, før politikerne for<br />
alvor går ind og skærer ned. Svenskerne<br />
kom igennem med nogle<br />
deciderede nedskæringer i begyndelsen<br />
<strong>af</strong> 1990’erne, men det var<br />
også på baggrund <strong>af</strong>, at de havde et<br />
kæmpestort underskud på de offentlige<br />
finanser.«<br />
Derfor forventer de fleste også, at<br />
den offentlige sektor fortsat vil tage<br />
på.<br />
Professor Jens Blom-Hansen fra<br />
Aarhus Universitet tror i hvert fald<br />
ikke på en mindre offentlig sektor i<br />
fremtiden:<br />
»Jeg ser ingen tegn på eller politisk<br />
vilje til, at nogen reelt ønsker at<br />
slanke den offentlige sektor. Så derfor<br />
<strong>bliver</strong> den formentlig blot større<br />
og større. Men det er også naturligt<br />
at spørge sig selv, om det er et<br />
problem for Danmark, at vi har en<br />
så stor offentlig sektor? Vi er tilsyneladende<br />
et samfund med glade<br />
borgere, stor lighed og en god økonomi.<br />
Kort sagt: et land, der performer<br />
godt, og det gælder i øvrigt også<br />
mange andre <strong>af</strong> de lande, der har<br />
en relativ stor offentlig sektor,« siger<br />
han.<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 34<br />
Ifølge skatteministeren skal alle borgere i fremtiden kunne gå ind på deres kommunes hjemmeside<br />
og tjekke, hvad børnepasning, folkeskolen, ældreplejen, administration med videre koster i<br />
sammenligning med andre kommuner.<br />
Hvad får du egentlig for <strong>pengene</strong> i din kommune?<br />
Eksempler fra Albertslund, der ligger<br />
som den første kommune på en<br />
alfabetisk liste.<br />
ADMINISTRATION<br />
PASNINGSUDGIFTER<br />
FOLKESKOLEN<br />
42.672 kr. 45.604 kr.<br />
Udgifter<br />
pr. 65+ årig<br />
<strong>JP</strong>-gr<strong>af</strong>ik: RINA KJELDGAARD<br />
Landsgns.<br />
69.858 kr.<br />
Højeste<br />
(Kbh.)<br />
8.350 kr.<br />
Bruttoudgifter<br />
pr. indbygger<br />
47.867 kr.<br />
Udgifter<br />
pr. 0-10 årig<br />
Udgifter<br />
pr. elev<br />
5.938 kr.<br />
Landsgennemsnit<br />
56.677 kr.<br />
39.029 kr.<br />
Landsgns.<br />
Landsgns.<br />
Dyreste<br />
(Kbh.)<br />
Højeste<br />
(Albertslund)<br />
Der kunne spares<br />
107 mio. kroner,<br />
hvis man sammenligner<br />
med den<br />
billigste kommune.<br />
26.293 kr.<br />
Billigste<br />
(Vejen)<br />
69.900 kr.<br />
69.900 kr.<br />
54.206 kr.<br />
41.328 kr.<br />
26.766 kr.<br />
Laveste<br />
(Gribskov)<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
Laveste<br />
(Gentofte)<br />
ÆLDRE
Hvad får jeg egentlig for <strong>pengene</strong>?<br />
Det spørgsmål skal danskerne i<br />
langt højere grad stille til politikere<br />
og embedsmænd i deres kommune.<br />
For borgerne bør være langt<br />
mere kritiske forbrugere i forhold<br />
til de velfærdsydelser, som de modtager,<br />
siger skatteminister Kristian<br />
Jensen (V).<br />
Han konstaterer, at danskernes<br />
efterspørgsel på velfærdsydelser er<br />
umættelig, når regeringen har<br />
brugt 47 mia. kr. ekstra i offentligt<br />
forbrug over de seneste syv år, og et<br />
flertal <strong>af</strong> befolkningen samtidig siger,<br />
at den offentlige service er blevet<br />
ringere. Grænsen for, hvad<br />
samfundet kan yde <strong>af</strong> velfærd under<br />
de nuværende omstændigheder,<br />
er ved at være nået, mener han.<br />
»Hvis vi vil have flere og bedre<br />
velfærdsydelser i skoler, på hospitaler<br />
og i ældreplejen, er der kun to<br />
muligheder. Enten skal danskerne<br />
betale mere i skat, eller også skal de<br />
arbejde noget mere. Det første er de<br />
færreste parate til. Derfor <strong>bliver</strong> vi<br />
nødt til at sige til befolkningen, at<br />
øget velfærd <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong>, at alle arbejder<br />
noget mere,« siger Kristian<br />
Jensen.<br />
Gennemskuelighed<br />
På den baggrund vil han og regeringen<br />
have gjort det mere gennemskueligt,<br />
hvad velfærden<br />
egentlig koster, og hvor effektivt<br />
den <strong>bliver</strong> leveret.<br />
Derfor opfordrer han alle landets<br />
kommuner til at lægge deres tal<br />
åbent frem, så borgerne kan se,<br />
MORGENAVISEN JYLLANDS-POSTEN Side 35<br />
Skatteministeren:<br />
Grænsen er ved at være nået<br />
Af ORLA BORG<br />
og AXEL PIHL-ANDERSEN<br />
hvad tingene i de enkelte velfærdsydelser<br />
koster i sammenligning<br />
med i nabokommunerne:<br />
»<strong>Hvor</strong>for bruger en lærer i Gribskov<br />
Kommune kun 30 pct. <strong>af</strong> sin<br />
arbejdstid på egentlig undervisning,<br />
når en lærer i Dragør rent faktisk<br />
underviser i 38 pct. <strong>af</strong> arbejdstiden?<br />
Og hvorfor koster administrationen<br />
i Albertslund Kommune<br />
8.350 kr. pr. indbygger, når de kan<br />
gøre det til næsten det halve –<br />
4.406 kr. pr. indbygger – i Silkeborg?<br />
– Sådan nogle spørgsmål bør<br />
borgerne kunne stille – og få svar på<br />
– men det kræver, at alle kommuner<br />
lægger deres egne tal frem. Regeringen<br />
vil på nuværende tidspunkt<br />
ikke tvinge dem til at gøre<br />
det, men borgerne skal kunne kigge<br />
deres kommunalbestyrelse og<br />
administration i kortene for at lægge<br />
et pres på at få noget mere for<br />
<strong>pengene</strong>.«<br />
Udgift på girokort<br />
For at gøre borgerne mere bevidste<br />
om, hvad velfærdsydelserne rent<br />
faktisk koster, vil regeringen i fremtiden<br />
angive udgiften på girokort<br />
og PBS-indbetalinger til bankerne.<br />
Der skal stå, hvad ydelsen – f. eks.<br />
en plads i en vuggestue – koster<br />
borgeren, men også hvad samfundet<br />
betaler oveni.<br />
»Når folk i dag har en stor efterspørgsel<br />
på offentlige ydelser, er<br />
det, fordi betalingen er meget lidt<br />
synlig. Pengene kommer fra den<br />
store fælleskasse. Men vi kan ikke<br />
lade den offentlige sektor vokse<br />
ubegrænset. Derfor må vi også have<br />
gjort op med en myte. Myten går<br />
på, at jo flere penge tingene koster,<br />
© <strong>Jyllands</strong>-<strong>Posten</strong> har ophavsretten til denne artikelserie, jævnfør lov om ophavsret. Det er tilladt at kopiere serien til privat brug.<br />
Derimod er det ikke tilladt at kopiere artiklerne til kommerciel udnyttelse.<br />
jo bedre er serviceydelsen. Man<br />
sætter næsten kvalitet lig med udgiftens<br />
størrelse. Men sådan behøver<br />
det ikke at hænge sammen. Der<br />
er kommuner, der leverer en ydelse<br />
billigt, og hvor tilfredsheden<br />
blandt borgere er større end i dyrere<br />
kommuner,« siger Kristian Jensen<br />
Frihedsbrev til kommuner<br />
På den baggrund er regeringen parat<br />
til at give kommunerne et frihedsbrev.<br />
Kommunerne har længe<br />
beklaget sig over alt for mange bureaukratiske<br />
regler og kontrolforanstaltninger,<br />
der æder tid fra kerneydelserne<br />
i børnepasningen, på<br />
hospitalerne og i ældreplejen.<br />
»Nu vil vi sige til kommunerne<br />
og regionerne, at vi er indstillet på<br />
at fjerne bureaukratiet mod, at de<br />
en gang om året er indstillet på at<br />
gå ud og spørge brugerne om deres<br />
tilfredshed. Der kommer et konkret<br />
forslag om at give friheden tilbage<br />
til de offentligt ansatte mod<br />
til gengæld at få undersøgt brugertilfredsheden<br />
systematisk,« siger<br />
Kristian Jensen.<br />
For ifølge skatteministeren vil regeringen<br />
bringe en balance i velfærdsstaten<br />
ud fra det princip, som<br />
han betegner som en smule højtideligt,<br />
men dog konkret i forhold<br />
til skatteyderne og iværksætterviljen<br />
i Danmark:<br />
»Den offentlige sektor skal være<br />
så stærk, at den kan hjælpe den svage,<br />
men samtidig så svag, at den ikke<br />
knækker den stærke.«