Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
potentialer med hensyn til symboldannelse,<br />
hverken kan indholdsfyldes én gang for alle eller bruges<br />
som et formaliseret udgrænsningsinstrument,<br />
som favoriserer bestemte kulturformer på andres bekostning.<br />
Hvad der er kvalitet, afgøres her historisk konkret,<br />
nemlig i samspillet mellem <strong>det</strong> givne kulturprodukts karakter og struktur,<br />
den enkelte recipients specifikke behov og erfaringer,<br />
samt receptionens sociale og kulturelle kontekst i bredeste forstand.<br />
Der kan med andre ord ikke siges ret meget generelt om kulturel kvalitet:<br />
afgørelsen af, hvad der fremmer symboldannelse,<br />
er et anliggende for konkrete analyser af specifikke kulturelle produkter<br />
og receptionsanalyser. 234<br />
Problemstillingen består altså i, at man på den ene side er nødt til at opstille handlingsstrategier for<br />
formidling og kuratering, der lægger op til brugernes egne symboldannelser, fortolkninger, oplevelser og<br />
refleksivitet. Men samtidig må man være bevidst om, at modtagerbaseret symboldannelse og refleksivitet<br />
har sine begrænsninger.<br />
Den amerikanske filosof Richard Shsuterman påpeger nemlig i artiklen ’The End of Aesthetic<br />
Experience’, at den æstetiske oplevelse kan minde os om kunstens variation, pluralisme og pege os i<br />
retningen af flere og bedre æstetiske oplevelser. Til gengæld møder den æstetiske oplevelse en af sine<br />
begrænsninger, i<strong>det</strong> man f.eks. ikke kan anvende den til anmeldelse af værker. Derfor mener Shusterman,<br />
at den æstetiske oplevelse som begreb er mere vejledende end æstetik kategorisende og hierarkiserende:<br />
Rather than defining art or justifying critical verdicts, the concept is directional, reminding us of what is<br />
worth seeking in art and elsewhere in life. 235<br />
Begrænsningen af iscenesættelse af æstetiske oplevelser er altså, at den er for situativt og<br />
subjektivt betinget. Kaare Nielsen pointerer dog, at før den subjektive æstetiske oplevelse opløser hele <strong>det</strong><br />
kulturelle felt i individuelle fragmenter, så kan der trods alt kan trækkes generelle linjer med hensyn til den<br />
aktuelle, overordnede sociale og kulturelle kontekst, som de specifikke produktions- og receptionsprocesser<br />
har som kollektiv erfaringshorisont. 236 Og ligesom Giddens mener, at der er et dialektisk udviklings- og<br />
234 Kaare Nielsen 1993 s.126<br />
235 Shusterman s.39<br />
236 Kaare Nielsen 1993 s. 127<br />
93