Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
objekt, der i overvejende grad lader sig definere ved den handling, som udfolder sig i og omkring værket. 224<br />
Værket finder altså ikke sit kvalitetskriterium i sin materialitet, men i<strong>det</strong> værket skaber en mulighedsramme<br />
for en æstetisk oplevelse. Her er der nærmest tale om en ekspressiv værktilgang. Udstillingen ’Værker der<br />
virker’ er et eksempel på en sådan kunstnerskabt deltagelse. Værker arrangeres i en ny kunstig ramme,<br />
løftes derved ud af sin hverdagsagtige kontekst og iscenesættes. Dermed skabes der et brud, som tilfører<br />
værket oplevelsesstatus. Herefter kan modtageren anvende brud<strong>det</strong> og oplevelsen til at indgå i sin<br />
kontinuerlige selvfortælling, som Giddens ville formulere <strong>det</strong>.<br />
Dog pointerer Jalving, at <strong>det</strong> selvsamme værk kan skabe rammen for deltagelsen i en<br />
æstetisk oplevelse for ét subjekt, imens et an<strong>det</strong> subjekt kan udføre den samme deltagende handling uden<br />
den æstetiske oplevelse. 225<br />
Det har konsekvenser for opfattelsen af <strong>det</strong> refleksive kvalitetskriterium. På den ene side<br />
kan man fremholde, at værket allerede indeholder en semiotisk betydning eller symboldannelse, som<br />
modtageren deltagende og refleksivt har mulighed for at nå frem til. Her tillægger man stadig værket og<br />
afsenderen afgørende betydning, hvilket på sin vis er korrekt, når der er tale om kunstnerskabt deltagelse.<br />
Kunstneren har bestemt værket, rammen og dermed iscenesættelsen af modtagerens æstetiske oplevelse.<br />
Denne fortolkning af <strong>det</strong> refleksive kvalitetskriterium trækker således på en kollektiv forståelse af kulturelle<br />
koder og symboldannelse, som indivi<strong>det</strong> kan opleve.<br />
På den anden side kan man betragte <strong>det</strong> refleksive kvalitetskriterium ud fra, hvad Jalving<br />
kalder relationel æstetik. Her er der sammenfald mellem <strong>det</strong> semiotiske niveau og <strong>det</strong> performative niveau:<br />
224 Jalving s.138<br />
225 Jalving s.143<br />
226 Jalving s. 143<br />
(…) ikke kan tale om et semiotisk niveau<br />
(<strong>det</strong> som værkerne repræsenterer)<br />
adskilt fra et performativt niveau<br />
(den handling som værkerne ansporer til<br />
og som er en essentiel del af deres værklighed)<br />
Det er tværtimod på <strong>det</strong> performative niveau,<br />
at værkets semiotiske niveau aktualiseres. 226<br />
89