Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
The spirit in which this exhibition is conceived requires rather<br />
that the question be left open for the visitor,<br />
until he or she leaves, and even afterwards. 221<br />
En udstilling skal således ikke kvalitetsvurderes på sine teknologiske, antropologiske eller sociale kriterier,<br />
men måden hvorpå kunstformidlingen formår at lade sine temaer og spørgsmål stå åbne for diskussion og<br />
kunstbrugerens egen æstetiske oplevelse og fortolkning. Der lægges op til brugerdreven symboldannelse,<br />
interaktion og fortolkning samt en bredere og mere differentieret brugergruppe.<br />
Derfor bliver deltagelse og deltagerkultur igen et vigtigt element i kulturformidlingen. Jalving<br />
koncentrere sig om kuratering og udstillingsfokus, der giver rum for deltagelse. Det gør hun ud fra et<br />
performanceperspektiv samt et kommunikationsperspektiv. Udstillinger har et performativt aspekt: Jeg<br />
tænker her på <strong>det</strong>, som finder sted i en udstilling; <strong>det</strong> som sker. 222 Det kommunikative perspektiv trækker<br />
altså på forestillingen om den kommunikative handling. Jalving inddrager den kommunikative handling for<br />
at sætte modtagerens rolle i spil:<br />
I de fleste tilfælde handler <strong>det</strong> dog om at tildele den besøgende<br />
en mere aktiv rolle som medspiller eller som medproducent<br />
ud fra ideer om kommunikation, interaktion, eller hvad jeg her<br />
med en bred betegnelse vil kalde deltagelse. 223<br />
Ligesom Interacting Arts beskæftiger hun sig med deltagerkultur. Dog er hun ikke ligeså radikal i sin<br />
forståelse af deltagelse, da hun benytter et væsentligt bredere deltagelsesbegreb. Analysen viste, at<br />
Interacting Arts mener, at modtageren kan være betragtende, interagerende og deltagende. Deres<br />
forståelse af deltagelse er smal og knytter sig derfor kun til den sidste kategori. Modsat indvender Jalving,<br />
at deltagelse kan være mangesidig og dække over en række skiftende forståelser. Derfor inddeler hun<br />
deltagelse i udstillingsrummet i tre niveauer: 1) den kunstnerskabte 2) den kuratorskabte og 3) den<br />
beskuerskabte.<br />
Den kunstnerskabte deltagelse bygger på sin vis stadig på relationen mellem subjektet og<br />
objektet. Dog er der en forskel mellem <strong>det</strong> modernistiske værks autonomi og så værket i den <strong>senmoderne</strong><br />
kunstnerskabte deltagelse: Man kan i den forstand se værket som ramme for beskuerens deltagelse (…) et<br />
221 Lyotard s.160+162<br />
222 Jalving s. 136<br />
223 Jalving s.126-137<br />
88