Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
om att Skönhet var något som hade faktisk existens (…)<br />
Efter skönhetsbegreppets bortfall krävdes något annat för<br />
att locka til konsumtion. Det fanns inte längre någon automatisk<br />
koppling mellan <strong>det</strong> Sköna, <strong>det</strong> Goda och <strong>det</strong> Sanna. 194<br />
Da <strong>senmoderne</strong> opløsningstendenser problematiserer <strong>det</strong> klassiske dannelses- og æstetikbegreb, kræver<br />
Interacting Arts altså nye kvalitetskriterier, som ikke bygger på et institutionaliseret kunstbegreb.<br />
Det leder videre til <strong>det</strong> næste kritikpunkt af tilskuerkulturens institutionaliserede<br />
kunstbegreb, hvilket er <strong>det</strong>s fokus på <strong>det</strong> kunstneriske produkt frem for den kunstneriske proces. For at<br />
opnå en demokratiserende og deltagende kunstnerisk proces kræver deltagerkulturen nærvær. Ikke kun<br />
visuelt og auditivt nærvær som i tilskuerkulturen, men et kropsligt og dialogisk nærvær. 195<br />
Det betyder, at den kunstneriske proces bliver afhængig af deltagernes interaktion og<br />
kommunikation: Processerna är helt berorende av att deltagarna bekräftar miljön och vandras roller som<br />
om de vore verkliga för den egna rollkaraktären. 196 Deltagernes rolle består i at indgå i et fiktivt miljø og<br />
påtage sig en midlertidig rolle eller identitet med indlevelse og nærvær. I en sådan kunstnerisk proces kan<br />
man eksperimentere med sociale og fiktive virkeligheder samt skabelsen af identiteter.<br />
Derfor vil <strong>det</strong> kunstneriske resultat og den æstetiske oplevelse i deltagerkulturen ofte være<br />
bun<strong>det</strong> til en specifik tidslig og rumlig social situation. Det har følgende konsekvenser: 1) Det performative<br />
aspekt betones i en sådan grad, at grænsen mellem kunst og hverdagslivet sløres. 2) Grænsen mellem<br />
subjektet og <strong>det</strong> kunstneriske objekt udviskes.<br />
Det forandrer kritikerens og anmelderens rolle. Normalt kvalitetsvurderes og anmeldes et<br />
værk ud fra normative kriterier og institutionaliserede kunstbegreber. I deltagerkulturen findes der ikke en<br />
ekstern position: Inte heller finns den utanförposition som gör <strong>det</strong> möjligt för kritikern att agere<br />
ställföreträdande åskådare. 197 Manglen på den eksterne position repræsenterer både deltagerkulturens<br />
muligheder og begrænsninger: Man skal indgå aktivt i den kunstneriske proces og fællesskab, men samtidig<br />
bliver kvalitetsvurderingen bun<strong>det</strong> til den situative og subjektive oplevelse.<br />
194 Deltagarkultur s.67<br />
195 Deltagarkultur s.60<br />
196 Deltagarkultur s.99<br />
197 Deltagarkultur s.71<br />
77