Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
placeret i et sakralt rum i ste<strong>det</strong> for et aktivt rum. Det medførte et brud med <strong>det</strong> eksisterende<br />
publikumsforståelse og en overgang til tilskuerkulturen, som anerkendte den nye vertikale definition af<br />
kunsten og kunstoplevelsen 191<br />
Et samfunds- og kulturhistorisk perspektiv viser altså, hvordan man kan analysere tilskuer- og<br />
deltagerkulturens fremkomst og videre udvikling. I <strong>det</strong> <strong>senmoderne</strong> samfund muliggør nye medier og den<br />
teknologiske udvikling nye platforme for en demokratiserende deltagerkultur f.eks. internettets brug af<br />
sociale netværker, digitalisering af kulturarven, online blogs, chat og rollespil. Samtidig er <strong>senmoderne</strong><br />
fokus på brugerinddragelse og vidensteoretiske retninger som socialkonstruktivistisk kommunikationsteori<br />
og anerkendelsesteorien med til at sætte deltagerkulturen på dagsordenen.<br />
Separationen af subjekt og objekt i tilskuerkulturen har også konsekvenser for den måde,<br />
som man opstiller kvalitetskriterier på. I tilskuerkulturen betragtes afsenderens suggestioner som et<br />
færdigt værk og bliver efterfølgende kvalitetsvurderet ud fra en række allerede fastlagte æstetiske<br />
kvalitetskriterier; exempelvis är ett av åskårkulturens grundmönster att rangordna olika verk efter diverse<br />
kriterier. 192 Det kræver en indførsel i tilskuerkulturens æstetik, perception og forståelsen af <strong>det</strong> sociale rum,<br />
hvori værket præsenteres. Kunstbegrebet er altså blevet institutionaliseret. Konsekvensen er, at værket<br />
kræver en faglighed indførsel for at kunne forstås:<br />
Det vi ser är följden av ett konstbegrepp som blivit så<br />
institutionaliserat att <strong>det</strong> kräver särskild förkundskap för<br />
att alls kunna bli begripligt. 193<br />
Det er stadig en af kulturformidlingens centrale opgaver at have fokus på høj faglighed. Det viste<br />
afgræsningen af brugerinddragelsen i ’Reach out!’ til form og formidling af værker og ikke i selve indhol<strong>det</strong>.<br />
Kritikken af institutionaliseringen af kunstbegrebet består blandt an<strong>det</strong> af to punkter. For <strong>det</strong><br />
første bliver <strong>det</strong> klassiske dannelsesbegreb udfordret af <strong>senmoderne</strong> tendenser. Dette inkluderer også den<br />
æstetiske del af dannelsesbegrebet, som beskæftiger sig med <strong>det</strong> skønne:<br />
191 (red) Engaging art s.111<br />
192 Deltagarkultur s.80<br />
193 Deltagarkultur s.70<br />
Som konstnär har man inom åskådarkulturen til uppgift<br />
at producera suggestioner för konsumtion. Den verksamheten<br />
var relativt oproblematisk så länge <strong>det</strong> fanss en konsensus<br />
76