Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det skal dog indvendes, at betragtning som regel fungerer som udgangspunkt for deltagelse.<br />
For <strong>det</strong> an<strong>det</strong> vil en subjektiv oplevelse, om end den er betragtende eller deltagende, i sidste ende altid<br />
bestå i en subjektiv og mental proces selv, når den italesættes.<br />
Den interaktive modtagerrolle er især blevet aktuelt i kulturformidlingen med fremkomsten<br />
af nye medier og teknologiske platforme. Mange værker giver nu modtageren mulighed for selv at vælge,<br />
hvilke suggestioner han/hun vil udsættes for. Den interaktive mediestruktur betyder, at modtageren<br />
vælger, og strukturen svarer. Her er <strong>det</strong> ikke afsenderens rolle at fastlægge værkets suggestioner i en<br />
lineær eller statisk struktur, men <strong>det</strong> er stadig afsenderen, der bestemmer, hvilke<br />
suggestionsudgangspunkter og konsekvenser modtagerens valg får. Derfor indføres begrebet valgrytme.<br />
Modtageren rolle bliver udvi<strong>det</strong> fra værende betragtende og fortolkende til at være anvendende.<br />
Modtageren bliver en bruger af værket, men stadig uden mulighed for selv at skabe suggestioner. 186<br />
I denne forbindelse kan man påpege, at der eksisterer flere niveauer af brugerinddragelse i<br />
kulturformidlingen, men mange af de nuværende praktiserende former for brugerinddragelse vil kunne<br />
placeres i denne kategori. Modtageren bliver en aktiv bruger, men ofte fører <strong>det</strong> ikke til skabelsen af nye<br />
suggestioner. Som oftest bliver en sådan interaktiv brugerinddragelse misforstået som aktivt medskabende.<br />
Derfor er <strong>det</strong> en opgave for fremtidig kulturformidling at klargøre, begrebsliggøre og analyse forskellige<br />
niveauer af æstetisk oplevelse, brugerinddragelse og deltagerkultur for at kunne skabe en mere nuanceret<br />
og vedkommende kulturformidling. Forskellige niveauer af brugerinddragelse har forskellige kvaliteter,<br />
medier og diskurser og derfor er <strong>det</strong> vigtigt, at man bevidst om, hvilke valg og fravalg man træffer i<br />
formidlingssituationen.<br />
Det næste modtagerniveau er deltagelse: Deltagande är den process där subjekt producerar<br />
suggestioner för och mottar suggestioner av andra subjekt inom ramen för en överenskommelse som<br />
formulerar hur <strong>det</strong>ta kan gå till. 187 Der er her tale om gensidig kommunikationssituation, hvor skellet<br />
mellem afsendere og modtagere udviskes. Hvor tilskueren er konsument og betragter af værket, er<br />
deltageren en producerende konsument eller en konsumerende producent. 188<br />
Når subjekterne senderne suggestioner til hinanden med et objekt som formidlingsstruktur<br />
er der tale om en gensidig kommunikationssituation. Man kan derfor radikalisere den modtagerorienterede<br />
formidlingsform til en deltagerorienteret formidlingsform. Ligesom Pearce lægger de ikke vægt på<br />
186 Deltagerkultur s.39-43<br />
187 Deltagarkultur s.43<br />
188 Deltagarkultur s.43<br />
74