Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
i højere grad betragtere end deltagere. Det er et problem for en kulturformidling, der ifølge KFA skal<br />
inkludere alle og har fokus på brugerinddragelse. I ste<strong>det</strong> for at kunst og kultur virker inkluderende i et<br />
kulturelt fællesskab, kan <strong>det</strong> virke passiviserende og i værste fald ekskluderende.<br />
Et modsvar på ovenstående kritik af tilskuerkulturen kan findes i <strong>det</strong> ekspressive rationale.<br />
Her er <strong>det</strong> jo først i modtagerens æstetiske oplevelse af et kunstnerisk eller kulturelt objekt, at værket får<br />
tildelt værdi og kvalitet. På den måde bliver modtagerens rolle inkluderet i den diskursive ramme omkring<br />
værket.<br />
Dog mener ’Deltagarkultur’ ikke, at inklusionen af modtagerens æstetiske oplevelse af<br />
værket er tilstrækkeligt: Idén att åskådaren skaper verket bygger på förenklade premisser: att verket<br />
egentligen består i den subjektiva upplevelse av <strong>det</strong>. 183 De ønsker at radikalisere begrebet om<br />
deltagerkultur og kulturformidlingens diskurs yderligere. Derfor skelner de mellem tre forskellige<br />
modtagerroller eller niveauer: den betragtende, den interaktive og den deltagende. 184<br />
Betragteren opfatter suggestioner, fortolker dem og skaber en oplevelse. Selvfølgelig er<br />
betragtning en form for deltagelse, men betragtning er hovedsagligt en indre, mental proces. Derfor<br />
opstiller ’Deltagarkultur’ begrebet tankerytme: Den innebefatter alla de möjliga tankar, känsloreaktioner<br />
och associationer som subjektet kan förknippa med verkets suggestioner. 185 Hvert trin i tankerytmen skabe<br />
nye potentielle oplevelser af værket. Man kan påvirke tankerytmens udformning ved at regulere<br />
suggestionerne, deres kombinationer, rækkefølge, mediets tempo, datatæthed, intensitet, hvilke subjekter<br />
der modtager suggestioner, og den kontekst de præsenteres i. Derfor vil <strong>det</strong> i nogle tilfælde betegnes som<br />
kvalitet at kontrollere tankerytmen, mens i andre tilfælde vil <strong>det</strong> være et kvalitetskriterium at udfordre<br />
tankerytmen.<br />
Et af kvalitetskriterierne i KFA var, at kulturen ikke skal tale os efter munden, men skal virke<br />
udfordrende og perspektivudvidende. I modsætning til <strong>det</strong>te ønsker ’Deltagarkultur’ ikke at beskæftige sig<br />
med introverte tankeprocesser omkring et kunstværk, men hvordan mennesker kan tage del i og forandre<br />
værker og sociale situationer.<br />
183 Deltagarkultur s.35<br />
184 Deltagarkultur kapitel 3<br />
185 Deltagarkultur s.36<br />
73