Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
nationale kulturinstitutioner 140 Derfor skal institutionerne arbejde med formidlingsformer, der gør <strong>det</strong><br />
muligt at opfylde forskellige brugere og ikke-brugeres behov. Der er her tale om anerkendelse af brugerens<br />
behov, begrænsninger og præferencer. 141 Det kræver, at man lærer sine brugeres og ikke-brugere at kende<br />
og ikke mindst anerkender deres behov, begrænsninger og præferencer. Derfor understreger KFA<br />
opbygningen og brugen af vidensbanker, der skal indeholde viden om brugerne, ikke-brugerne, succesfulde<br />
projekter osv. Det understøttes af den organiserede indsamling af viden, som ken<strong>det</strong>egner <strong>det</strong> <strong>senmoderne</strong><br />
samfund. Overordnet set er formålet med anerkendelsen af ikke-brugernes behov en øget demokratisering<br />
af kulturelle tilbud og dermed inklusion af flere brugergrupper. Derfor trækker en sådan fokusering på nye<br />
brugergrupper både på rationalet om demokratisering af kulturen og anerkendelse af <strong>det</strong> kulturelle<br />
demokrati.<br />
Der kan forekomme flere faldgrupper: 1) Overdreven fokus på sociostrukturelle og<br />
demografiske forklaringer af og kendskab til ikke-brugerne. 2) En snæver definition af, hvad <strong>det</strong> vil sige at<br />
være kulturel bruger eller ikke-bruger. 3) Manglende anerkendelse af brugeres behov, begrænsninger og<br />
præferencer i <strong>det</strong> kulturelle fællesskab.<br />
Det næste punkt i udfordringstrekanten trækker på oplevelsesøkonomien som legitimering<br />
af kulturpolitikken. Se figur 5. Her minder brugerens rolle om kundens. 142 Se figur 6. Der er ikke kun tale om<br />
den enkelte aktør eller brugergruppe, men <strong>det</strong> kan også være erhvervslivet og sponsorer. I<br />
oplevelsessamfun<strong>det</strong> er unikke oplevelser i høj kurs, og <strong>det</strong> skal kulturlivet forstå at udnytte. Oplevelse som<br />
strategisk værktøj består i at skabe rammerne for, at der kan blive skabt en oplevelse. Derfor konkluderer<br />
rapporten følgende, at <strong>det</strong> er vigtigt at sætte de rigtige rammer for brugernes interessefællesskaber og give<br />
dem de rigtige redskaber til selv at skabe og vedligeholde disse. 143 Derved tilføjes <strong>det</strong> kulturelle produkt en<br />
merværdi i form af oplevelsen, som brugeren forhåbentlig er villig til at betale for enten direkte eller<br />
indirekte via statslig støtte til kulturinstitutionerne. Punktet er med til at problematisere brugerens rolle;<br />
der er ikke kun tale om et demokratiserende og inkluderende syn på brugeren. Der er også tale om en<br />
økonomisk nytteværdi for kulturinstitutionerne. Hvis man skal kunne blive ved med at legitimere<br />
statsstøttede kulturinstitutioner, bliver man nødt til at inkludere så mange borgere som muligt.<br />
140 Reach out s.18<br />
141 Reach out s.12<br />
142 Reach out! s.7<br />
143 Reach out s.21<br />
52