Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
En af Giddens vigtigste pointer vedrørende den radikaliserede modernitet har at gøre med<br />
hans syn på viden, som vil blive berørt i <strong>det</strong> næste afsnit.<br />
Senmoderne viden.<br />
En af de vigtigste tendenser i <strong>det</strong> moderne samfund er, at sandheden om viden er blevet<br />
relativeret. Et af de mest berømte postmoderne deviser for denne samfundsudvikling er den franske filosof<br />
Jean-Francois Lyotards formulering om de store fortællingers død. Det skal ikke forstås som, at disse<br />
overordnede fortællinger om videnskabeligt og teknologisk fremskridt samt <strong>det</strong> moderne frigørelsesprojekt<br />
ikke længere eksisterer, men deres status som selvstændige legitimeringsværdier er blevet likvideret.<br />
Giddens forklarer: Den postmoderne tankegang opererer med en pluralitet af heterogene krav på viden,<br />
blandt hvilken videnskaben ikke har en privilegeret placering. 14 Sagt med andre ord: Alt er til diskussion! Der<br />
bliver sat spørgsmålstegn ved viden, traditioner, moral, institutioner, magt, hierarkier, autoriteter,<br />
identitet, teknologi, kunsten osv. Resultatet er, at den moderne tvivl bliver intensiveret både på et<br />
individuelt, institutionelt og samfundsmæssigt niveau.<br />
Opfattelsen af viden er en af grundene til, at Giddens forkaster <strong>det</strong> postmoderne paradigme:<br />
Lad os først forkaste den opfattelse, at <strong>det</strong> ikke er muligt at frembringe systematisk viden om menneskelig<br />
handlen eller om træk af den sociale udvikling. 15 Senmoderniteten er derimod direkte involveret i den<br />
fortsatte skabelse af systematisk viden. 16 Det hænger sammen med endnu et af senmodernitetens<br />
karaktertræk; nemlig den radikaliserede refleksivitet. Anthony Giddens definerer refleksivitet som den<br />
regelmæssige brug af viden, institutioner og individer til stadighed indsamler og anvender til organisation<br />
og forankring af samfun<strong>det</strong>. 17 Det skal netop ikke forstås som, at samfun<strong>det</strong> har opnået en større eller<br />
bedre viden:<br />
14 Giddens 1994 s.10<br />
15 Giddens 1994 s.19<br />
16 Giddens 1994 s.45<br />
17 KOMS s.435<br />
Modernitet konstitueres i og gennem refleksivt anvendt viden,<br />
men lighedstegnet mellem viden og sikkerhed har vist sig at være<br />
en misforståelse. Vi befinder os i en verden, som grundlæggende<br />
konstitueres gennem refleksivt anvendt viden, men <strong>det</strong> er samtidig<br />
17