Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
Kulturformidlingens udfordringer i det senmoderne ... - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I behandlingen af de <strong>senmoderne</strong> betingelser for kulturformidlingen, vil den engelske<br />
sociolog Anthony Giddens teori om modernitetens konsekvenser blive central. Selvom han ikke beskæftiger<br />
sig med kulturformidling, forklarer han, hvordan radikaliseringen af viden, refleksion og identitetsdannelse<br />
er konsekvenser af <strong>det</strong> <strong>senmoderne</strong> samfund. Giddens gør en pointe ud af at beskæftige sig med både<br />
aktør og strukturniveauerne af sociologien, hvilket netop er central for kulturformidlingen, der oftest skal<br />
være bindeled mellem en strukturel institution og enkelte aktører eller grupper af aktører ude i samfun<strong>det</strong>.<br />
I kapitlet ’Senmoderne oplevelse’ vil de <strong>senmoderne</strong> betingelser for oplevelsesbegrebet<br />
hovedsagligt blive analyseret ud fra kulturkritiker Henrik Kaare Nielsens begreber om æstetisk oplevelse,<br />
samt forskere i oplevelsesøkonomi og innovation ved CBS Trine Billes og Mark Lorenzens teoretisering over<br />
oplevelsessamfun<strong>det</strong>.<br />
Som allerede nævnt har kulturformidlingen en bindeledsfunktion. Som oftest vil denne<br />
bindeledsfunktion komme kommunikativt til udtryk. Derfor vil der også blive inddraget en teoretisering<br />
over udviklingen af de kommunikative rammer for <strong>senmoderne</strong> kulturformidling ved hjælp af inddragelsen<br />
af dansk medieforsker Kirsten Drotner og den amerikanske kommunikationsforsker W. Barnett Pearce.<br />
Pearce beskæftiger sig med socialkonstruktivistisk kommunikationsteori, men tegner et generelt billede og<br />
kritik af forskellige kommunikationsmodeller. Drotner derimod beskæftiger sig specifikt med formidling og<br />
børnekultur, dog kan analysemodellerne overføres til andre former for kulturformidling.<br />
Det suppleres af en gennemgang af kulturforsker Dorte Skot-Hansens kulturpolitiske<br />
rationaler, da disse er centrale for udviklingen og legitimeringen af <strong>senmoderne</strong> kulturformidling.<br />
Rationalerne danner dermed grundlag for udformningen af kvalitetskriterier og diskussionen af disse.<br />
Yderligere inddrages et anerkendelsesteoretisk perspektiv især repræsenteret ved den tyske<br />
sociolog Axel Honneth og den canadiske filosof Charles Taylor. Anerkendelsesteorien er central, fordi den<br />
beskæftiger sig med social interaktion og relationel identitetsdannelse. Den forklarer, hvorfor <strong>det</strong> er vigtigt<br />
for individer at indgå og blive anerkendt i værdifællesskaber som f.eks. kulturformidlingen. Desuden<br />
bidrager anerkendelsesteorien med forklaringsforslag til, hvorfor og hvordan forventningen om<br />
anerkendelse ikke altid lykkes. Dette er især centralt i forhold til modtagerorienterede formidlingsformer<br />
og for udformningen af kvalitetskriterier.<br />
løbende.<br />
Løbende vil andre teoretikere eller begreber blive inddraget. De vil blive præsenteret<br />
11