Informationspraksis omkring den akademiske opgave - UC Viden
Informationspraksis omkring den akademiske opgave - UC Viden
Informationspraksis omkring den akademiske opgave - UC Viden
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Teori og begrebsdefinition<br />
Indeværende afsnit fremstiller <strong>den</strong> teori og de begreber, som vi i afhandlingens del 2 vil bruge til<br />
at analysere vores undersøgelsesresultater ud fra.<br />
I dette teoriafsnit, vil vi præsentere begrebet informationspraksis, som det fremstår hos Lloyd<br />
(Lloyd 2007a, Lloyd 2010b). Vi vil beskrive begrebets teoretiske udgangspunkt i en sociokulturel<br />
vi<strong>den</strong>sforståelse. Endeligt indeholder nærværende afsnit også definitioner af centrale begreber<br />
som er relateret til informationspraksis og afhandlingens problemstilling.<br />
Praksis<br />
Begrebet ”informationspraksis” tages i anvendelse i starten af det 21. århundrede, og diskussionen<br />
<strong>omkring</strong> begrebet, kan anses som et behov for et alternativ til det dominerende ”Informationsadfærd”<br />
(Savolainen 2007). Begge begreber beskriver måder hvorpå mennesker håndterer information,<br />
men begrebet informationspraksis repræsenterer en mere sociologisk og kontekstorienteret<br />
linie i forskningen. Med brugen af praksisbegrebet skifter fokus fra adfærd, handlinger, motiver og<br />
færdigheder hos individer, til opmærksomhed på individer som medlemmer af forskellige fællesskaber,<br />
hvor deres aktiviteter konstitueres af konteksten (Savolainen 2007 s. 120). <strong>Informationspraksis</strong><br />
giver sociale og kulturelle faktorer <strong>den</strong> centrale rolle og har fokus på informationsdelingsprocesser.<br />
Praksisteori søger at forstå de praksisser som mennesker indgår i, og har opmærksomhed på vigtige<br />
aspekter af menneskelig aktivitet som ellers er latente (eller ”tavse”). Således søger praksisteori<br />
at forklare det sociale liv <strong>omkring</strong>, hvordan man gør ting og hvorfor. Praksis har betydning for<br />
menneskers forståelse og fortolkning af regler og normer, og praksis faciliterer udviklingen af delte<br />
forståelser og delte færdigheder i det sociale fællesskab (Rouse 2007 s. 645).<br />
Krop og bevidsthed ses som sammenhængende i et praksisteoretisk perspektiv, hvorfor kroppen<br />
indtager en central betydning i praksis: I <strong>den</strong> praksisteoretiske begrebsliggørelse er alle rutiniserede<br />
aktiviteter kropsligt gennemført, idet aktiviteterne organiseres gennem samtidige kropslige/mentale<br />
dynamikker, som procedurer og vi<strong>den</strong>. Derfor ses krop og bevidsthed som sammenhængende<br />
og ikke adskilte størrelser (Halkier, Jensen 2008 s. 10).<br />
En gruppe mennesker, der deltager i sociale relationer udgør ifølge Lave og Wenger et praksisfælleskab,<br />
og et praksisfællesskab er udgangspunk for læring (Lave, Wenger 2007 s. 9).<br />
Læring er uomgængeligt i et praksisfællesskab. Vi iagttager hinan<strong>den</strong>s handlemåder, og påvirkes af<br />
erfarne praktikeres værdier. Praksis (handlemåder) er hele ti<strong>den</strong> til forhandling, og formes af historie,<br />
kultur, normer og værdier. Praksis formes af sin kontekst, og konteksten har derfor afgørende<br />
betydning. Konteksten er det der omgiver og influerer praksis, akiviteter og ultimativt menneskers<br />
situationelle handlinger. I det praksisteoretiske perspektiv, skal konteksten derfor altid<br />
tages i betragtning.<br />
5