Systembruddet som metode.pdf - Forskning
Systembruddet som metode.pdf - Forskning
Systembruddet som metode.pdf - Forskning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Michael Meier Sørensen<br />
<strong>Systembruddet</strong> <strong>som</strong> <strong>metode</strong> – En transformation til ansvar og bevidsthed i senmoderniteten<br />
Det Informationsvidenskabelige Akademi<br />
kulturelle konstruktioner. For at åbne op for scenarieplanlægningen bruger man strategisk<br />
konversation til at intervenere, dvs. bryde med en organisations sprog, dvs. system.<br />
Strategisk planlægning handler om at definere en langsigtet strategi på basis af<br />
analyser, der vurderer organisationens indre situation i relation til en formodet<br />
udvikling i omverdenen. (Kristiansson 2005 s. 44)<br />
Individet gør dette på livsstilsplan. Man søger at planlægge sit liv. Det handler om at tage kontrol<br />
med uvisheden ved at forsøge at tage højde for eventualiteter, og acceptere hvad man kan ændre og<br />
hvad man ikke kan. Hertil knytter sig refleksion eller ”refleksiv konversation”, <strong>som</strong> er et mere<br />
generelt værktøj til gruppediskussion. Det søger at skabe fælles forståelse for nye, ukendte<br />
fænomener. Man søger at diskutere og reflektere over selve den måde, der diskuteres på. Dvs. i<br />
stedet for fokus på praksis, flyttes fokus til den måde praksis italesættes. Imens forsøger en ledelse at<br />
forstyrre kommunikationen ved at stille spørgsmål, hvor faste udtryks betydning sættes til refleksion<br />
(Gaml & Kristiansson 2006, s. 23f).<br />
6.1 Strategisk refleksiv konversation<br />
De artikler om SRK, <strong>som</strong> jeg benytter, beskæftiger sig med koblingen strategisk refleksiv konversation<br />
indenfor organisationer og i projektarbejde. Der er dog et spil imellem det individuelle og<br />
kollektivniveauet, hvor man kan anvende teorien begge veje, ved at kigge på, hvilke mekanismer, der<br />
gør sig gældende bagved begreberne, hvad jeg vil argumentere nærmere for på de kommende sider.<br />
I første omgang vil jeg dog undersøge refleksion ift. systembruddet og angst og derigennem<br />
yderligere uddybe <strong>metode</strong>n.<br />
6.1.1 Refleksion og refleksiv <strong>metode</strong><br />
Bogen ’Reflexive Methodology’ gennemgår forskellige klassiske kvalitative analyse<strong>metode</strong>r og<br />
forsøger i bogens sidste kapitel (Alvesson 2007, kapitel 7) at samle op på nogle gennemgående træk,<br />
<strong>som</strong> kan anvendes i en refleksiv arbejdsproces. Disse træk er baseret på de samme senmoderne<br />
tendenser, <strong>som</strong> the deject fungerer under. Det er Giddens institutionelle refleksion, <strong>som</strong> gør sig<br />
gældende: al viden skal problematiseres. Fokus skal sættes på fortolkning og refleksion af og over<br />
empirisk materiale mere end på rå datamængder. Man forsøger at skabe en større awareness - en<br />
bevidsthed om problemer og forskellige teorier, <strong>som</strong> giver en større legitimitet og lødighed (Alvesson<br />
2007 s. 249). Bevidsthed er et interessant begreb brugt her, <strong>som</strong> jeg kommer ind på senere (se s.<br />
50f). Refleksion er dog mere end blot selvrefleksion, det forudsætter en forhåndværende viden at<br />
reflektere over og ud fra:<br />
40/60