1071685 Bølgen.pdf - Det Danske Spejderkorps
1071685 Bølgen.pdf - Det Danske Spejderkorps
1071685 Bølgen.pdf - Det Danske Spejderkorps
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Bølgen</strong><br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Spejderråbet<br />
Navn __________________________________<br />
Telefonnummer _________________________<br />
Gruppe ________________________________<br />
Leder __________________________________<br />
Leders telefonnummer ___________________<br />
Leders e-mail ___________________________<br />
so-1<br />
Jeg har ikke<br />
modtaget tegning
<strong>Det</strong> <strong>Danske</strong> <strong>Spejderkorps</strong><br />
B Ø L G E N<br />
<strong>Spejderkorps</strong><br />
I Danmark startede de første drengespejdere i<br />
1909, og i løbet af de næste år kom der flere<br />
spejderkorps enten for piger eller for drenge.<br />
Vores korps, <strong>Det</strong> <strong>Danske</strong> <strong>Spejderkorps</strong> blev i<br />
1973 omdannet ved en sammenlægning af et<br />
drengekorps (DDS) og et pigekorps (DDP).<br />
Søspejd startede i Danmark i 1912. I løbet<br />
af få år var der søspejdere i hele Danmark.<br />
Søspejderne er en del af <strong>Det</strong> <strong>Danske</strong> <strong>Spejderkorps</strong><br />
og er lige som andre grupper lokalt<br />
tilknyttet en division.<br />
so-2<br />
Jeg har ikke modtaget<br />
tegning
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Spejderliljen<br />
<strong>Det</strong> <strong>Danske</strong> <strong>Spejderkorps</strong> har sit eget mærke.<br />
<strong>Det</strong> kalder vi for spejderliljen.<br />
Vi går med det på uniformen, bruger det på<br />
vores bøger, blade og huse – så andre nemt<br />
kan se, hvem vi er.<br />
Søspejderne bruger desuden spejderliljen med<br />
et anker.<br />
Spejderliljen består af en lilje inde i en<br />
trekløver. Fra starten af spejderbevægelsen var<br />
liljen drengespejdernes mærke og trekløveren<br />
pigespejdernes mærke.<br />
Er det andet<br />
logo brugt et<br />
andet sted?
B Ø L G E N<br />
Spejderhilsen<br />
Denne spejderhilsen bruges af alle spejdere<br />
i hele verden. De tre strakte fingre forestiller<br />
bladene i trekløveret og liljen.<br />
Lillefinger og tommelfinger i ring viser venskabet<br />
mellem spejderne i hele verden, hvor den<br />
stærke hjælper den svage.<br />
Når du hilser på en anden spejder, giver du<br />
venstre hånd, fordi den er nærmest hjertet<br />
og så gør du honnør med højre.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Uniform<br />
Som i ”Hej Søspejder”, side 89<br />
Samme tekst men ny tegning:<br />
Tegning SØ-3<br />
»Hej Søspejder« er<br />
ikke lavet endnu<br />
sØ-3<br />
Jeg har ikke<br />
modtaget tegning
B Ø L G E N<br />
Binde tørklæde
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Flagregler til søs<br />
Søspejdernes fartøjer må føre søspejderflaget,<br />
som er et orlogsflag med søspejderlogo. Søspejderne<br />
fik deres eget flag i 1949 af Kong<br />
Frederik d. 9. som tak for spejdernes indsats<br />
under 2. verdenskrig. Søspejderflaget må kun<br />
føres på fartøjer og ikke på land.<br />
· Når flaget hejses, bør det sættes tæt ved<br />
flagknap eller blok.<br />
· Når det hejses, kippes eller nedhales, må det<br />
ikke røre vandet eller dækket.<br />
· Flaget bør altid være rent og helt.<br />
· Hejsning og nedhaling af flaget skal foregå i<br />
et roligt og værdigt tempo.<br />
· Til søs kan flaget føres hele døgnet rundt.<br />
I havn eller for anker følges de almindelige<br />
flagregler når fartøjet er bemandet.<br />
Kan grafikeren lave et søspejderflag?<br />
Splitflag med søspejderlogo i gult i øverste hjørne<br />
som på bagsiden af Hej Søspejder<br />
Sættes nederst på siden.<br />
»Hej Søspejder« er<br />
ikke lavet endnu
B Ø L G E N<br />
Søsikkerhed<br />
I DDS’ søsikkerhedsbestemmelser står<br />
der bl.a. at:<br />
· du ikke må deltage i en søaktivitet<br />
mod din vilje<br />
· du skal bære redningsvest<br />
· du skal være hensigtsmæssig påklædt<br />
· du skal vide hvem der er din fartøjsfører<br />
· din gruppebestyrelse fastsætter hvor langt<br />
du skal kunne svømme<br />
· du skal kunne klare dig i vandet.<br />
Din gruppe har selv søsikkerheds-bestemmelser,<br />
som du skal kende. <strong>Det</strong> er en god idé at<br />
læse dem, før I sejler ud.
13<br />
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
2<br />
12<br />
11<br />
Optimistjollen<br />
8<br />
10<br />
5<br />
4<br />
9<br />
10<br />
7<br />
1<br />
3<br />
6
1. Sejl<br />
2. Mast<br />
3. Bom<br />
4. Spryd<br />
5. Skrog<br />
6. Ror<br />
7. Rorpind<br />
8. Opdrift<br />
9. Sværd<br />
10. Skøde<br />
11. Bomnedhal<br />
12. Sprydhal<br />
13. Tofte<br />
B Ø L G E N<br />
Optimistjollen<br />
11
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Optimistjollen<br />
Udstyr<br />
Tegning SØ-6<br />
Jeg har ikke fået<br />
tegning<br />
1<br />
Øsekar<br />
Svamp<br />
Blok
Tilrigning af jollen<br />
Tegning SØ-8<br />
Jeg har ikke<br />
fået tegning<br />
Tegning SØ-9<br />
Jeg har ikke fået<br />
tegning<br />
B Ø L G E N<br />
Optimistjollen<br />
Masten sættes på jolle på<br />
land<br />
Sprydet sættes på og<br />
bomnedhalet monteres<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Optimistjolle<br />
Tilrigning af jollen<br />
Tegning SØ-10<br />
Jeg har ikke<br />
fået tegning<br />
Tegning SØ-11<br />
Jeg har ikke fået<br />
tegning<br />
1<br />
Jollen sættes i vandet<br />
Sværd og ror sættes på
Sprydet<br />
B Ø L G E N<br />
Optimistjollen<br />
Der skal være tre tegninger (SØ-<br />
12,13 & 14). 1. tegning (SØ-12)<br />
viser en jolle der er sprydet for<br />
lidt, pilen skal være rød. 2. tegning<br />
(SØ-13) viser en jolle der er<br />
sprydet for meget, pilen skal være<br />
rød. 3. tegning (SØ-14) viser en<br />
jolle der er sprydet korrekt med et<br />
grønt flueben.<br />
Jeg har ikke fået tegning<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Optimistjollen<br />
Sådan virker roret<br />
1
Sådan sidder du i jollen<br />
En tegning (SØ-16) af at<br />
man ikke skal sidde i læ<br />
med rødt minus ved.<br />
En tegning (SØ-17) af at<br />
man skal sidde i luv med<br />
grønt flueben ved.<br />
En tegning (SØ-18) af<br />
en der hænger i luv side<br />
ved vindpust med grønt<br />
flueben ved.<br />
Jeg har ikke fået tegning<br />
B Ø L G E N<br />
Optimistjollen<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Optimistjollen<br />
Sejlets placering<br />
1<br />
Tegning SØ-382 optimistjolle<br />
Jeg har ikke fået tegning
Tegning SØ-20<br />
Tegning SØ-19<br />
Vende<br />
Bomme<br />
Jeg har ikke fået tegning<br />
B Ø L G E N<br />
Optimistjollen<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Optimistjollen<br />
Krydse<br />
Man kan ikke sejle lige mod vinden. Derfor<br />
er det nødvendigt at krydse som vist på<br />
tegningen.<br />
0<br />
Tegning SØ-21<br />
Jeg har ikke fået tegning
B Ø L G E N<br />
Optimistjollen<br />
Kæntringsøvelse<br />
Ved kæntringer er det vigtigt at bevare roen og<br />
blive ved jollen, hvis man ikke kan vende den.<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Svendborgjolle<br />
Længde: 5,80 m<br />
Bredde: 2,20 m<br />
Dybgang: 0,85 m<br />
Kølvægt: 220 kg<br />
Vægt: 450 kg<br />
1<br />
Storsejl: 8,60 m2<br />
Fok: 7,20 m2<br />
Stormfok: 3,10 m 2<br />
Genua: 10,40 m 2<br />
Spiler: 20,00 m 2<br />
Skitse til nummerering<br />
sendes. Der er<br />
frit spil vedr. måden<br />
numre og piles laves<br />
på.<br />
Jeg har ikke fået skitse med<br />
numre
Designet af Bjørn Jensen i 1968<br />
1. Storsejl<br />
2. Fok<br />
3. Forstag<br />
4. Agterstag<br />
5. Bomdirk<br />
6. Mast<br />
7. Bom<br />
8. Storskøde<br />
9. Bomnedhal (kicking-strap)<br />
10. Fokkeskøde<br />
11. Pullert eller klampe<br />
12. Spil<br />
13. Windex<br />
14. Stævn<br />
15. Agterstavn<br />
16. Ror<br />
17. Fribord<br />
18. Køl<br />
B Ø L G E N<br />
Svendborgjolle
11<br />
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Wayfarer<br />
Længde: 4,83 m<br />
Bredde: 1,85 m<br />
Dybgang<br />
m. sværd: 1,17 m<br />
u. sværd: 0,20 m<br />
6<br />
5<br />
10<br />
7<br />
13<br />
1<br />
8<br />
Vægt: 176 kg<br />
Storsejl: 8,80 m 2<br />
Fok: 2,80 m2<br />
Genua: 4,30 m 2<br />
Spiler: 11,60 m 2<br />
2<br />
12<br />
4<br />
3<br />
9
B Ø L G E N<br />
Wayfarer<br />
Designet af Ian Proctor, England, i 1957<br />
1. Storsejl<br />
2. Fok<br />
3. Forstag<br />
4. Mast<br />
5. Bom<br />
6. Storskøde<br />
7. Bomnedhal (kicking-strap)<br />
8. Fokkeskøde<br />
9. Stævn<br />
10. Agterstavn<br />
11. Ror<br />
12. Fribord<br />
13. Sænkekøl (sværd)
13<br />
14<br />
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Ålborgjolle<br />
Længde: 5,34 m<br />
Bredde: 1,80 m<br />
Dybgang: 0,76 m<br />
Kølvægt: 115 kg<br />
8<br />
5<br />
1<br />
15<br />
17<br />
3<br />
10<br />
Storsejl: 8,35 m 2<br />
Fok: 2,78 m 2<br />
Topsejl: 3,75 m 2<br />
2<br />
6<br />
7<br />
9<br />
4<br />
16<br />
11<br />
12
Designet af Aage Utzon i 1929<br />
1. Storsejl<br />
2. Fok<br />
3. Topsejl<br />
4. Forstag<br />
5. Sprydstage<br />
6. Topsejlsstage<br />
7. Mast<br />
8. Storskøde<br />
9. Sprydstrop<br />
10. Fokkeskøde<br />
11. Pullert<br />
12. Stævn<br />
13. Agterstavn<br />
14. Ror<br />
15. Åretolle<br />
16. Fribord<br />
17. Køl<br />
B Ø L G E N<br />
Ålborgjolle
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Sejlet<br />
Indsæt Tegning Sejlet<br />
Jeg har ikke modtaget tegning<br />
Hjørnet af et sejl Kanten af et sejl<br />
1 Halsbarm 4 Forlig<br />
2 Skødebarm 5 Agterlig<br />
3 Faldbarm 6 Underlig
Tegning SØ-25<br />
Tegning SØ-26<br />
Tegning SØ-27<br />
Tegning SØ-28<br />
B Ø L G E N<br />
Smådele<br />
Kovs<br />
Forstærkning af øjesplejsning<br />
Sjækkel<br />
Kædeled af metal som<br />
kan åbnes i den ene ende.<br />
Splitbolt med split og<br />
låsering<br />
Løjert<br />
Ofte monteret i forsejlets<br />
forlig, så det kan sættes<br />
fast på forstaget.<br />
Jeg har ikke modtaget tegninger
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Andet udstyr<br />
Tegning SØ-29<br />
Tegning SØ-30<br />
Tegning SØ-31<br />
Tegning SØ-32<br />
Tegning SØ-33<br />
0<br />
Klampe<br />
Frølår<br />
Bådshage<br />
Pøs<br />
Vantskrue<br />
Jeg har ikke modtaget tegninger
Råbåndsknob<br />
Råbåndsknobet bruges til<br />
at binde to lige tykke stykker<br />
tov sammen.<br />
Flagknob<br />
Flagknobet bruges til at<br />
binde flaglinen fast til<br />
flaget. <strong>Det</strong> bruges også til<br />
at binde to tov sammen,<br />
der ikke er lige tykke.<br />
Ottetalsknob<br />
Ottetalesknobet kan<br />
bruges som stopknude til<br />
fx skøder og fald.<br />
B Ø L G E N<br />
Knob<br />
Hvor er denne tegning<br />
brugt henne?<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Knob<br />
Dobbelt halvstik<br />
Dobbelt halvstik bruges til<br />
at afslutte besnøringer og<br />
til at fortøje fx en båd.<br />
Pælestik<br />
Pælestikket bruges til at<br />
lave et fast øje med til fx<br />
fortøjninger til pæle.<br />
Hvor er tegning<br />
brugt henne?<br />
Jeg har ikke<br />
modtaget den<br />
nye
Dobbelt halvstik<br />
om egen part<br />
<strong>Det</strong> bedste knob til fortøjning<br />
til pullerter på broer<br />
og ringe på moler.<br />
Holder meget godt og er<br />
nemt at binde op igen.<br />
B Ø L G E N<br />
Knob<br />
Jeg har ikke<br />
modtaget<br />
tegning
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Splejsning<br />
Endesplejsning
Øjesplejsning<br />
B Ø L G E N<br />
Splejsning
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Takling<br />
Takling<br />
For at undgå at tovet trevler, kan du takle<br />
enderne.
B Ø L G E N<br />
Styrbord og bagbord<br />
Erstat tegning fra Worddok.<br />
med SØ-34<br />
Hele styrbord side skal<br />
være grøn og bagbord<br />
side rød<br />
Jeg har ikke<br />
modtaget<br />
tegning
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Halse, luv og læ<br />
Halse<br />
Når du sejler med vinden ind fra styrbord, er<br />
du på ”styrbord halse”. <strong>Det</strong> er vigtigt at du<br />
ved hvilken halse du er på i forhold til vigereglerne.<br />
Luv og læ<br />
Luv side er den side på båden hvor vinden<br />
kommer ind fra. Den anden side er læ. Luv og<br />
læ bruges også til vigereglerne.<br />
Brug tegningerne<br />
SØ-35 & 36 til at<br />
lave illustrationerne<br />
Fra tilsendt worddokument<br />
Jeg har ikke modtaget<br />
tegningerne
Tegning SØ-37A<br />
Bagbord halse viger for styrbord halse.<br />
Tegning SØ-37B<br />
Luv viger for læ.<br />
Tegning SØ-37D<br />
Overhalende båd viger.<br />
Jeg har ikke modtaget<br />
tegningerne<br />
B Ø L G E N<br />
Vigeregler
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Vigeregler<br />
Tegning SØ-37C<br />
Motor viger for sejl<br />
Tegning SØ-37E<br />
To motorbåde viger styrbord om,<br />
når de kommer mod hinanden.<br />
Tegning SØ-37D<br />
Styrbord vigepligt for motorbåde<br />
på skærende kurs.<br />
0<br />
Jeg har ikke modtaget<br />
tegningerne
Banner<br />
Banner<br />
Faldet af<br />
Faldet<br />
af<br />
Lutter<br />
Læns<br />
Lutter<br />
Læns<br />
Rumskods<br />
Rumskods<br />
Rumskods<br />
Rumskods<br />
Halvvind<br />
Halvvind<br />
Lutter<br />
Halvvind<br />
skodderne<br />
hentes ind<br />
Lutter<br />
Vind<br />
skodderne<br />
stækkes<br />
Faldet af<br />
Halvvind<br />
skodderne<br />
hentes ind<br />
Vind<br />
skodderne<br />
stækkes<br />
Faldet af<br />
B Ø L G E N<br />
Vindrosen<br />
Lutter<br />
Bidevind<br />
Ligger i<br />
vinden<br />
Vindbøjet<br />
Bidevind<br />
Lutter<br />
Bidevind<br />
Ligger i<br />
vinden<br />
Vindbøjet<br />
Bidevind<br />
Faldet af<br />
Faldet af<br />
Vender<br />
Vender<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Trim af sejl<br />
Læns og halvvind<br />
Når du sejler på læns og halvvind, skal du<br />
slække sejlene så meget som muligt, så der<br />
stadig er vind i sejlene. Først slækkes forsejlet<br />
til det begynder at leve, derefter hives det lidt<br />
hjem, så det er fyldt. Derefter slækkes storsejlet<br />
så meget, at det præcis ikke lever.<br />
Pas på at du på læns ikke kommer til at<br />
bomme ufrivilligt.<br />
Bidevind (på kryds)<br />
Sejlene hives næsten helt hjem. Juster<br />
hele tiden kursen efter sejlene, så du tgår<br />
tæt til vinden, men også så sejlet ikke blafrer.<br />
Blafrer sejlet, skal du styre væk fra vinden.
Ticklers<br />
Ticklers er små uldtråde i sejlet, som man kan<br />
trimme efter.<br />
Ticklers i forsejlet<br />
Læ ticklers flagre:<br />
Fir på skødet eller<br />
luffe lidt<br />
B Ø L G E N<br />
Trim af sejl<br />
Luv ticklers flagre:<br />
Hal skødet ind<br />
eller fald af<br />
Alle ticklers er<br />
vandrette:<br />
Korrekt trimning
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Kompasset<br />
Kompasset er et af de vigtigste navigationsinstrumenter<br />
man har ombord på både.<br />
Ved hjælp af en magnet peger kompasnålen<br />
altid mod nord, derved kan man finde ud af<br />
hvilken retning man sejler. Kompasskiven er<br />
inddelt i 360 grader, hvor nord er 0º, øst 90º,<br />
syd 180º og vest 270º.<br />
Indsæt tegningen<br />
af kompasrose fra<br />
”Søspejder I 7,1”<br />
side 38<br />
»Hej Søspejder« er<br />
ikke lavet endnu
B Ø L G E N<br />
Bøjer<br />
Sideafmærkninger<br />
Sideafmærkninger bruges til at markere<br />
siderne i render og sejlløb eller til at vise rette<br />
vej rundt om forhindringer.<br />
Styrbord sideafmærkning<br />
Markerer højre side i et sejlløb,<br />
når man er indadgående. Indadgående<br />
betyder, at man sejler ind<br />
mod havn eller<br />
lignende. Uden for løb er indadgående<br />
retning oftest mod syd.<br />
Bagbord sideafmærkning<br />
Markerer venstre side i et løb når<br />
man er indadgående.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Bøjer<br />
Kompasafmærkninger<br />
Kompasafmærkninger bruges til at markere<br />
hindringer til søs, fx vrag, grunde eller rev.<br />
Bøjerne er placeret, så de viser, hvilken vej<br />
du helst skal passere dem, fx er nordbøjen<br />
placeret nord for hindringen og skal passeres<br />
nord om.
B Ø L G E N<br />
Bøjer<br />
Specialafmærkning<br />
Markerer områder hvor man<br />
skal være særlig opmærksom, fx<br />
skydeområder, fredede områder,<br />
anlægsarbejde eller havbrug.<br />
Isoleret fareafmærkning<br />
Markerer en hindring man kan<br />
passere på alle sider. Bøjen er<br />
placeret oven på den hindring man<br />
skal undgå.<br />
Midtfarvandsafmærkning<br />
Bruges enten til at markere midten<br />
af et sejlløb for større skibe eller<br />
indsejling til et sejlløb eller en<br />
havn.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Søkort<br />
Afstande på søkort<br />
Til søs måler man afstande i sømil. En sømil er<br />
lig med et breddeminut. <strong>Det</strong> vil sige at du skal<br />
aflæse målte afstande på søkortets breddeskala<br />
(kortets lodrette skala).<br />
1 sømil = 1852 meter<br />
Tegning SØ-45<br />
Jeg har ikke modtaget<br />
tegning
Gul med sort bånd<br />
Sort over gul<br />
Black above yellow<br />
B Ø L G E N<br />
Hindring<br />
W<br />
Point of interest<br />
YBY<br />
Signaturer<br />
Yellow with black band<br />
Samtlige signaturer på danske søkort kan ses i<br />
hæftet ”Kort 1”. Her er et udpluk af de mest<br />
almindelige.<br />
Styrbord sideafm.<br />
Bagbord sideafm.<br />
SW<br />
farlig sten R<br />
YB<br />
S<br />
N<br />
BY<br />
BY<br />
Søkort Sort med gult bånd<br />
YBY BYB<br />
BYB<br />
Gul over sort<br />
Yellow above black<br />
G B G G G<br />
vrag med kendt dybde 4 6 Wk<br />
kompasafmærkning<br />
kabelbåke<br />
dybdekurve<br />
R<br />
dybdeangivelse 9 7<br />
BY YBY<br />
YB<br />
BYB<br />
YB<br />
R Y Y R<br />
Black with yellow band<br />
SE
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Vejret<br />
Før man sejler ud, er det vigtigt at finde ud<br />
af hvordan vejret bliver. Selv om vejret er<br />
godt når man sejler ud, kan man hurtigt<br />
blive overrasket af uvejr. Vejret kan tjekkes på<br />
telefonen, fjernsynet, VHF’en, internettet og i<br />
radioen. Her er nogle af de nemmeste steder<br />
at tjekke sejlervejret:<br />
Danmarks Meteorologisk Institut:<br />
www.dmi.dk<br />
Farvandsvæsnet:<br />
www.frv.dk<br />
Vejrmelding pr. telefon:<br />
1853<br />
0
B Ø L G E N<br />
Varslingsdistrikter<br />
<strong>Danske</strong> varslingsdistrikter<br />
I forbindelse med vejrudsigter bliver der ofte<br />
brugt betegnelser for forskellige områder.<br />
1. Sydøstlig Østersø<br />
2. Østersøen omkring<br />
Bornholm<br />
3. Vestlig Østersø<br />
4. Bælthavet og<br />
Sundet<br />
5. Kattegat<br />
6. Skagerrak<br />
7. Sydlige Utsira<br />
8. Fisker<br />
9. Tyskebugt<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Vindtabel<br />
m/s Betegnelse Effekt<br />
0,0-0,2 Stille Havet er spejlblankt<br />
0,3-1,5 Næsten stille Små krusninger uden<br />
skum<br />
1,6-3,3 Svag vind Ganske korte små-bølger,<br />
som ikke brydes<br />
3,4-5,4 Let vind Småbølger, hvor toppe<br />
brydes, glasagtigt skum<br />
5,5-7,9 Jævn vind Mindre bølger med hyppige<br />
skumtoppe<br />
8,0-10,7 Frisk vind Middelstore langagtige<br />
bølger med mange<br />
skumtoppe, evt. skumsprøjt<br />
10,8-13,8 Hård vind Store bølger - hvide<br />
skumtoppe overalt<br />
13,9-17,1 Stiv kuling Hvidt skum fra brydende<br />
bølger føres i striber i<br />
vindens retning
m/s Betegnelse Effekt<br />
B Ø L G E N<br />
17,2-20,7 Hård kuling Ret høje, lange bølger<br />
bølgekammen brydes<br />
til skumsprøjt<br />
20,8-24,4 Stormende<br />
kuling<br />
Vindtabel<br />
Høje bølger, hvor<br />
toppen vælter over -<br />
skumsprøjt kan påvirke<br />
sigtet<br />
24,5-28,4 Storm Meget høje bølger<br />
- næsten hvid overflade<br />
-skumsprøjt påvirker<br />
sigtet<br />
28,5-32,6 Stærk storm Umådeligt høje bølger<br />
- havet dækket af<br />
hvide skumflager<br />
- sigtet forringet<br />
>32,6 Orkan Luften fyldt med skum,<br />
der forringer sigtet<br />
væsentligt
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Fortøjning<br />
Fortøjning ved pæle<br />
Tegning SØ-46<br />
Fortøjning langs bro eller mole<br />
Tegning SØ-47<br />
Tegninger mangler
Tegning SØ-48<br />
Tegning mangler<br />
B Ø L G E N<br />
Ankring<br />
Når man ankre op med både kæde og trosse<br />
skal den samlede længde være 5 gange dybden,<br />
som i eksemplet ovenover. Hvis man kun<br />
bruger trosse, skal den samlede længde være<br />
10 gange dybden<br />
Ankeringstips<br />
Find en ankerplads der er i læ af land.<br />
Tjek søkortet for sten og forhindringer<br />
før I nærmer jer ankerpladsen.<br />
Sørg for at båden ikke går på grund ved<br />
vejrskift.<br />
Sikre at ankeret sidder godt fast før<br />
I forlader båden.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Morsenøgle<br />
Morsenøgle<br />
= • = –<br />
E<br />
T<br />
I A N M<br />
S U R W D K G O<br />
H V F L Æ P J B X C Y Z Q Ø<br />
5 4 3 2 Å<br />
@<br />
1 6 7 8 9 0<br />
Eksempler:<br />
F = • • – • M = – –
At rejse et patruljetelt<br />
1. Teltdøren lukkes og hjørnepløkker<br />
sættes i. Sørg for at siderne er<br />
strammet op.<br />
2. Rejs teltstængerne og stram<br />
endebardunerne. Stram derefter<br />
hjørnebardunerne.<br />
3. Stram sidebardunerne op,<br />
så teltet står pænt<br />
4. Sæt topstykker og overlægger<br />
på teltstængerne. Træk oversejlet<br />
over og stram bardunerne op.<br />
Start med de fire hjørner.<br />
Når I tager teltet ned igen, så sørg<br />
for at det er tørt inden det pakkes i<br />
poserne, ellers skal det hænges til<br />
tørre hjemme. Sørg for at alle<br />
pløkkerne samles sammen og<br />
rengøres.<br />
B Ø L G E N<br />
Teltet
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Bålpladsen<br />
Bålpladsen<br />
Bålpladsen er et centralt samlingssted på<br />
lejrpladen. Der er nogle krav til hvordan<br />
bålpladsen skal laves:<br />
1. Marker med en snor hvor bålpladsen skal<br />
være. Bålpladsen skal mindst være 1,5 m<br />
x 1,5 m.<br />
2. Grav græstørvene op og læg dem i samme<br />
mønster et andet sted.<br />
3. Læg kantbeskytter i hullet.<br />
4. Sørg for at der er mindst tre meter til<br />
nærmeste telt.<br />
5. Hegn tørvene ind og vand dem jævnligt.<br />
6. Fjern flintesten fra bålstedet (de springer<br />
når de bliver varme og kan skade dem der<br />
er i nærheden af bålet).
B Ø L G E N<br />
Pionering<br />
Pionerarbejdet giver mulighed for mange<br />
udfordringer og spændende aktiviteter. Der<br />
er udfordringer for enhver smag. Pionering er<br />
alt fra at lave et lille skraldespandsstativ til at<br />
bygge en stor bådebro med vandrutsjebane<br />
og udkigsplads.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Pionering<br />
Sikkerhedsregler<br />
• Brug friske rafter der kan modstå den belastning,<br />
de bliver udsat for<br />
• Vær sikker på at tovet er frisk og helt<br />
• Lav pæne og stramme besnøringer<br />
• Ved brug af blokke, taljer og lignende: tjek<br />
belastningsgrænsen<br />
• Forankringer skal graves godt ned. Husk at<br />
lave et prøvetræk<br />
• Husk hjelme og sikkerhedsline når I arbejder<br />
i højder<br />
• Tjek vanddybde og<br />
eventuel strøm hvis<br />
I arbejder i vand.<br />
0
B Ø L G E N<br />
Pionering<br />
De tre mest almindelige besnøringer i pionerarbejdet<br />
er vinkel-, kryds- og ottetalsbesnøringer.<br />
Vinkelbesnøring<br />
Krydsbesnøring<br />
Ottetalsbesnøring<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Dolken<br />
Dolken bruges til en række forskellige opgaver<br />
i spejderarbejdet, fx snitning, madlavning<br />
m.m. Men man kan også komme galt af sted<br />
med dolken. Derfor er det vigtigt at overholde<br />
nogle sikkerhedsregler.<br />
Sikkerhedsregler<br />
• Hold afstand til andre<br />
• Sid eller stå stille,<br />
når du arbejder med dolken<br />
• Skær væk fra dig selv<br />
• Skær altid foran dig selv<br />
• Brug altid et fast underlag,<br />
når du skærer med dolken<br />
• Skær ikke i metal, sten, jord og lignende<br />
som gør dolken sløv<br />
• Put dolken i skeden efter brug<br />
• Dolken er ikke til at lege med, men et<br />
redskab<br />
• Husk at dolken skal være skarp, ren og tør.
B Ø L G E N<br />
Dolken<br />
Sådan afleverer du dolken<br />
Vend bladet mod dig selv. Hold tommel- og<br />
pegefinger om bladet, med æggen væk fra<br />
håndfladen, når du afleverer den.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Saven<br />
Saven er også et meget benyttet redskab ligesom<br />
dolken. Derfor er der også sikkerhedsregler<br />
som skal overholdes:<br />
• Brug saven til træ, som er tykkere end dit<br />
håndled<br />
• Sørg for et stabilt underlag, når du bruger<br />
saven, fx en savbuk<br />
• Hold fast om træet med mindst en håndbredde<br />
fra stedet hvor der saves<br />
• Når du starter, skal du først lave et spor ved<br />
at trække saven nogle gange mod dig selv<br />
• Når du saver, så lad saven gøre arbejdet.<br />
Lad være med at trykke for hårdt.<br />
Bøjlesav<br />
Foldesav
B Ø L G E N<br />
Saven<br />
Efter brug<br />
• Læg eller hæng saven på plads efter brug;<br />
den må ikke ligge på jorden eller på savbukken<br />
• Bøjlesaven skal have beskytter på<br />
• Foldesaven skal være lukket<br />
• Saven skal opbevares tørt.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Øksen<br />
Øksen bruger vi til at kløve brænde og hugge<br />
træ med. Øksen kan være farlig og være<br />
årsag til alvorlige skader hvis den ikke bruges<br />
med omtanke.
B Ø L G E N<br />
Øksen<br />
Sørg for at overholde<br />
følgende sikkerhedsregler:<br />
• Hold afstand på mindst tre<br />
meter til andre omkring dig.<br />
• Placer træet på en solid og<br />
nedgravet huggeblok<br />
• Stå med spredte ben<br />
• Tjek om hovedet på øksen sidder fast<br />
• Hold godt fast om skaftet, gerne med<br />
begge hænder<br />
• Se på træet, i stedet for<br />
øksen, når du hugger<br />
• Øksen er et redskab, og<br />
ikke til at kaste med<br />
• Øksen skal være skarp<br />
og ren, fri for rust<br />
og støv.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Øksen<br />
Efter brug<br />
• Læg øksen i patruljekassen<br />
• På lejrpladsen placeres øksen med hele<br />
æggen i huggeblokken om dagen<br />
• Tag øksen ind om natten.<br />
At slibe økse og knive<br />
Brug en slibesten, start<br />
med den grove side af<br />
slibestenen og derefter<br />
den fine. Hvis øksen har<br />
hakker i æggen, starter<br />
du med en fil.<br />
Vinklen mellem øksen og slibestenen skal<br />
være lidt større end når du sliber en dolk.
Førstehjælpens<br />
4 hovedpunkter<br />
1. Stands ulykken<br />
2. Giv livreddende<br />
førstehjælp<br />
3. Alarmer:<br />
(det er altid<br />
gratis at ringe 112).<br />
Fortæl:<br />
• HVEM du er.<br />
• HVILKET tlfnr.<br />
du ringer fra.<br />
• HVOR du er<br />
(by og gadenavn).<br />
• HVAD der er sket.<br />
• HVOR skaden er sket.<br />
• HVOR MANGE der<br />
er kommet til skade.<br />
4. Giv almindelig<br />
førstehjælp<br />
B Ø L G E N<br />
Førstehjælp
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Førstehjælp<br />
Næseblod<br />
Hvis man får næseblod, skal man først sætte<br />
sig ned. Herefter skal man pudse næsen og<br />
så klemme næseborene sammen i ti minutter.<br />
Er blødningen ikke stoppet, skal man klemme<br />
ti minutter igen. Stopper blødningen stadig<br />
ikke, skal man søge læge.<br />
Små rifter<br />
Ved små rifter skal<br />
stedet, hvor riften er,<br />
renses med vand og<br />
sæbe, og der skal et<br />
plaster på. Herefter<br />
skal man holde det<br />
blødende sted højt.<br />
0
B Ø L G E N<br />
Førstehjælp<br />
Søsyge<br />
Søsyge kommer specielt, hvis man er træt,<br />
sulten og/eller nervøs, så sørg for at være<br />
mæt, udhvilet og godt forberedt på sejladsen.<br />
De første symptomer på søsyge er at man bliver<br />
svimmel, træt eller får kvalme. Sker det, er<br />
det allerbedst at tage roret og koncentrere sig<br />
om det og horisonten. Frisk luft er vigtigt, så<br />
gå ikke nedenunder, hvis du kan undgå det.<br />
Resten af besætningens støtte og forståelse<br />
er også vigtig, så hjælp hinanden hvis én<br />
bliver søsyg.<br />
Ved opkast er det bedst, hvis den søsyge får<br />
noget at drikke og lidt at spise, fx kiks.<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Førstehjælp<br />
Vabler<br />
Har du fået en vabel, er det bedst at lade den<br />
være, men skal du ud at vandre, eller generer<br />
vablen dig, kan du prikke hul på den. Vask<br />
først fødderne, og prik så i vablen med en ren<br />
nål. Har du ikke en ren nål, kan du varme en<br />
nål op over ild.<br />
Prik i kanten af vablen. Når du har prikket hul,<br />
presses væsken ud, og der sættes plaster på<br />
vablen. Lad huden blive siddende tilbage, da<br />
den beskytter.
B Ø L G E N<br />
Førstehjælp<br />
Forbrænding<br />
Ved forbrændinger skal det forbrændte sted<br />
hurtigt køles ned med koldt vand. Du skal<br />
køle forbrændingen i mindst en time. Kommer<br />
der vabler, skal de behandles som andre<br />
vabler. Ved større forbrændinger søges læge.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Førstehjælp<br />
Kulde<br />
For at undgå nedkøling skal man specielt<br />
være opmærksom på at holde hoved, nakke,<br />
hænder og fødder varme og tørre. Nedkøling<br />
kan medføre nedsat reaktionsevne, muskelstyrke<br />
og beslutningsevne.<br />
Ved afkøling:<br />
• Bring personen i læ<br />
• Fjern eventuelt vådt tøj<br />
• Pak personen ind som vist på tegningen i<br />
tæppe<br />
• Giv personen noget varmt at drikke.
Tegning SØ-50A<br />
Tegning SØ-50B<br />
Tegning SØ-50C<br />
Tegninger mangler<br />
B Ø L G E N<br />
Førstehjælp
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Førstehjælp<br />
Hedeslag<br />
Har du ikke fået nok at drikke og har opholdt<br />
dig længe i solen, kan du få hedeslag.<br />
En person med hedeslag skal placeres i skyggen<br />
med noget afkølende på underben, underarme<br />
og hovedet. Til afkøling kan blandt<br />
andet bruges havvand. Derefter gives rigeligt<br />
at drikke.<br />
Besvimer personen gives trinvis førstehjælp og<br />
læge opsøges omgående.<br />
Tegning SØ-49<br />
Tegning mangler
Når vi er på lejr er vandaktiviteter<br />
altid populære. Men det er<br />
vigtigt at du kender badereglerne<br />
for at undgå ulykker.<br />
• Bad ikke alene<br />
• Svøm langs kysten, så du<br />
ikke kommer for langt ud<br />
• Skub eller dyk ikke andre<br />
• Råb aldrig om hjælp for sjov<br />
• Gå op når du fryser<br />
• Gå kun ud til vandet<br />
når dig til navlen<br />
• Spring ikke ud på lavt vand<br />
• Bad kun hvor det er tilladt<br />
B Ø L G E N<br />
Baderegler
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Redning fra båd<br />
Når man bader fra en båd på åbent<br />
vand skal man være opmærksom på<br />
følgende:<br />
• I må kun tage redningsvesten af under<br />
badning fra båden, hvis gruppebestyrelsen<br />
har givet tilladelse til det<br />
• Båden skal være sikkert opankret eller<br />
fortøjet før I hopper i vandet, også selvom<br />
der er vindstille<br />
• Tjek strømforholdende før I hopper i, så<br />
strømmen ikke tager jer væk fra båden<br />
• Der skal altid være en tilbage i båden<br />
• Bad fra båden i farvand med meget trafik<br />
• Svøm ikke langt væk fra båden.
B Ø L G E N<br />
Patruljen<br />
Patruljen er 5-7 spejdere som arbejder sammen<br />
i det daglige. Patruljen holder de fleste<br />
møder selv.<br />
<strong>Det</strong> vil sige at I selv:<br />
• Planlægger<br />
• Gennemfører<br />
• Evaluerer<br />
<strong>Det</strong> er patruljelederen og patruljeassistenten<br />
der sammen er ansvarlige for at patruljen<br />
fungerer godt, og at der er udfordringer og<br />
gode aktiviteter.<br />
Men de øvrige patruljemedlemmer skal bakke<br />
op om patruljen og komme med input for at<br />
den bliver rigtig velfungerende.
06CC01062018_Kogekunst_NY.<strong>pdf</strong><br />
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Patruljen<br />
I kan selvfølgelig altid søge hjælp hos de<br />
voksne ledere, der er klar med vejledning,<br />
og der er mange opslagsmuligheder i aktivitetsdatabasen,<br />
i de forskellige færdighedshæfter<br />
og i PL-intro.<br />
Her er nogle eksempler:<br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S<br />
Kogekunst<br />
på lejr<br />
1<br />
1<br />
1062018_Kogekunst_paa_lejr.indd 1 06/09/06 9:11:59<br />
0<br />
06CB71060380_PL_forside_NY.<strong>pdf</strong><br />
06CBC1060375_Tovvaerk_NY.<strong>pdf</strong><br />
06CC01062018_Kogekunst_NY.<strong>pdf</strong><br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S<br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S<br />
Rafter og<br />
tovværk<br />
1<br />
1<br />
1060375_Rafter_Tovvaerk_NY.indd 1 06/09/06 9:05:17<br />
PL-intro<br />
1<br />
1<br />
1060380_PL_intro.indd 1 06/09/06 9:02:49<br />
068D01060376_Natur_Miljoe.<strong>pdf</strong><br />
06CB71060380_PL_forside_NY.<strong>pdf</strong><br />
06CBC1060375_Tovvaerk_NY.<strong>pdf</strong><br />
Natur<br />
& Miljø<br />
1<br />
1<br />
1060376_Natur_Miljoe.indd 1 29/08/06 13:01:40<br />
10-13 år<br />
Forløb<br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S<br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S<br />
068D01060376_Natur_Miljoe.<strong>pdf</strong><br />
1<br />
13-18 år<br />
Forløb<br />
B Å L E T<br />
Spejderråbet<br />
Bålet<br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S<br />
D E T D A N S K E S P E J D E R K O R P S
B Ø L G E N<br />
Mødeplanlægning<br />
Når I planlægger et møde, er det en god ting<br />
at huske følgende:<br />
• Find en aktivitet der giver alle udfordring<br />
• Hvor lang tid skønner I at aktiviteten vil<br />
tage? Skal I bruge et eller flere møder?<br />
• Hvilke materialer skal I bruge? Hvem skaffer<br />
materialerne?<br />
• Hvem fungerer som ansvarlig/instruktør?<br />
• Skal I eventuelt have hjælp fra ledere eller<br />
andre?<br />
• Sæt tid af til evaluering efter gennemførelsen.<br />
<strong>Det</strong> er vigtigt at alle har haft en god<br />
oplevelse.<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Mødeplanlægning<br />
Forslag til vintermøder<br />
• Lær at bruge GPS<br />
• Tag et førstehjælpskursus<br />
• Sy sejlertasker af gamle sejl<br />
• Lav ekstraudstyr til patruljebåden, fx kopholdere,<br />
selvstyrer eller cockpitpuder<br />
• Se på stjernehimlen og lær nogle af de<br />
mange stjernetegn<br />
• Lav patruljelokalet om så det ligner et rum<br />
på en båd<br />
• Lav en flot mand-over-bord-dukke<br />
• Lav et fælles patruljemøde med en patrulje<br />
fra nabogruppen<br />
• Gå i svømmehallen.
B Ø L G E N<br />
Weekendtogt<br />
Planlægning af weekendtogt<br />
Når man planlægger et togt, skal man finde<br />
ud af følgende:<br />
• Hvad er formålet med togtet?<br />
• Hvor skal turen gå hen?<br />
• Hvad må vi i forhold til<br />
gruppens sikkerhedsregler?<br />
• Hvad skal der foregå på togtet?<br />
Når det grundlæggende er på plads, er der<br />
nogle praktiske opgaver, der skal fordeles.<br />
• Hvem skal være fartøjsfører?<br />
• Hvem får fat på en sejladstilladelse?<br />
• Hvem køber ind?<br />
• Hvem pakker patruljens udstyr?<br />
• Hvem tjekker vejret før sejlads?<br />
• Hvem klargør båden?<br />
• Hvem finder en kontaktperson i land?
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Weekendtogt<br />
Planlægning af weekendtogt<br />
Husk altid at tid og sted og start og slut, samt<br />
kontakt under turen, skal være aftalt med alle<br />
forældre og lederne inden afgang.<br />
På det efterfølgende patruljemøde er det altid<br />
en god idé at få ryddet op efter weekenden<br />
og få evalueret turen.
Sovepose<br />
Underlag<br />
Lagenpose<br />
Vaskegrej og solcreme<br />
Håndklæde<br />
Nattøj<br />
Lommelygte<br />
Bukser/shorts<br />
Bluser/T-shirts<br />
Varm trøje<br />
Sokker<br />
Undertøj<br />
Hue<br />
Uniform/busseronne<br />
Spisegrej<br />
Viskestykke<br />
Badetøj<br />
Taske som er nem at stuve væk<br />
Drikkedunk<br />
Sejlertøj<br />
Redningsvest<br />
Gummistøvler<br />
Skiftesko<br />
Solbriller med brillesnor<br />
Kasket<br />
B Ø L G E N<br />
Personligt udstyr
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Personligt udstyr<br />
Sådan pakker du dit udstyr<br />
Når man sejler, kan ens bagage godt blive<br />
våd. Derfor er det en god idé at pakke vandtæt.<br />
<strong>Det</strong> nemmeste er at pakke tøj og udstyr<br />
ind i plasticposer, som du så kan samle i en<br />
taske.<br />
<strong>Det</strong> kan være en fordel at pakke sovepose<br />
og liggeunderlag for sig, så de kan stuves<br />
længere væk end dit andet grej.<br />
Lav eventuelt en pose med udstyr som du<br />
med stor sandsynlighed skal bruge under<br />
sejladsen med drikkedunk, solcreme, solbriller<br />
og regntøj.<br />
Tegning SØ-51<br />
Tegning mangler
B Ø L G E N<br />
Grundkost<br />
Pr. spejder pr. måltid<br />
1 dl ris<br />
300 g kartofler<br />
100 g hakket kød<br />
125 g kød i tern<br />
100 g spaghetti<br />
3-4 skiver rugbrød<br />
1,5 dl mælk til cornflakes/havregryn<br />
2,5 dl yoghurt<br />
Mål og vægt<br />
1 mug = 3 dl<br />
1 dl sukker = 80 g<br />
1 dl mel = 60 g<br />
1 dl ris = 85 g<br />
1 helt rugbrød = 40 skiver<br />
1 stort franskbrød = 20 skiver<br />
1 stor kartoffel = 100 g<br />
Husk altid at vaske hænder før madlavning.
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Mad ombord<br />
I en båd kan det være svært at opbevare<br />
fødevarer ordentligt. Her er nogle gode råd:<br />
• Brug fersk kød samme dag det er købt.<br />
Kød fordærves hurtigt. Husk at gennemstege<br />
det, især fjerkræ<br />
• Fisk må ikke opbevares sammen med grønsager<br />
og andet, der kan have jord på. <strong>Det</strong><br />
kan give alvorlige forgiftninger<br />
• Opbevar sukker og lignende i lukkede og<br />
vandtætte beholdere<br />
• Hold jeres madvarer adskilt<br />
fra fx petroleumslamper,<br />
benzindunke og værktøj<br />
• Medbring køletaske<br />
til kød, fisk og<br />
mælkeprodukter.
B Ø L G E N<br />
Personlige mål<br />
<strong>Det</strong> er ofte praktisk at kunne vurdere en<br />
afstand eller måle noget selvom man hverken<br />
har målebånd eller lineal ved hånden. Så er<br />
det godt at kende sin krops mål. Noter dine<br />
mål på figurerne. <strong>Det</strong> kan fx være:<br />
Dato:<br />
Strakte arme _______________<br />
Fingerspids til albue __________<br />
Tommel til lillefinger __________<br />
Skridtlængde _______________<br />
Hvor måler du 1 m?<br />
Fra _____________<br />
Til _____________
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Links<br />
Gode websider<br />
Gruppens hjemmeside<br />
___________________________<br />
<strong>Det</strong> <strong>Danske</strong> <strong>Spejderkorps</strong><br />
spejder.dk<br />
spejder.dk/aktivitet<br />
Vejret<br />
www.dmi.dk<br />
Farvandsvæsnet<br />
www.frv.dk<br />
Spejdersport<br />
www.spejder-sport.dk<br />
0
B Ø L G E N<br />
Stikordsregister<br />
1
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Stikordsregister
B Ø L G E N<br />
Stikordsregister
D E T D A N S K E<br />
S P E J D E R K O R P S<br />
Stikordsregister
Udgivet af<br />
<strong>Det</strong> <strong>Danske</strong> <strong>Spejderkorps</strong><br />
Arsenalvej 10<br />
1436 København K<br />
32 64 00 50<br />
dds.dk<br />
dds@dds.dk<br />
Redigeret af<br />
Tim Holmegaard Krat<br />
Tegninger<br />
Lars Engfred<br />
Forsidefoto<br />
Anders Rostgaard Bystrup<br />
Tryk og layout<br />
Silkeborg Bogtryk<br />
Oplag<br />
ISBN-10:<br />
ISBN-13:
Spejderloven<br />
Den, der er med i spejdernes<br />
fællesskab, gør sit bedste for:<br />
• at finde sin egen tro og<br />
have respekt for anders<br />
• at værne om naturen<br />
• at være en god<br />
kammerat<br />
• at være hensynsfuld og<br />
hjælpe andre<br />
• at være til at stole på<br />
• at høre andres meninger<br />
og danne sine egne<br />
• at tage medansvar i familie<br />
og samfund