You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Esset</strong><br />
For medarbejdere i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> – 3. årgang, februar 2010<br />
Sygehusplan<br />
Tang bliver til varme<br />
Ny vagtcentral<br />
og ambulancer<br />
Sådan skaber man<br />
et godt job<br />
Assistenten blander sig<br />
i medicinen
<strong>Esset</strong><br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s<br />
medarbejderblad<br />
2<br />
4 SYGEHUSPLAN<br />
5 KLAR, PARAT TIL ARBEJDET<br />
6 HAN TAGER FAT<br />
LÆS I DETTE NUMMER<br />
12 DET GIVER MASSER AF MENING<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
14 ASSISTENTEN BLANDER<br />
SIG I MEDICINEN<br />
19 MEDICIN FOR<br />
MILLIARDER<br />
20 PERSONALEPOLITIKKER<br />
– IKKE POTTEPLANTER<br />
21 HJERTEKAMMER<br />
MED BLÅ BLINK<br />
Materiale til offentlig høring<br />
Februar 2010<br />
Kort version<br />
Udgiver<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong><br />
Alléen 15, 4180 Sorø<br />
Telefon 70 15 50 00<br />
Fremtidens sygehuse<br />
Fire scenarier for ny sygehusstruktur<br />
Sygehusplan Sygehusplan PIXI PIXI 01-02-10.indd 01-02-10.indd 11 01-02-2010 18:38:02<br />
24 PATIENTKOMMUNIKATION:<br />
VÆR NÆRVÆRENDE<br />
26 SIGTELINJER PÅ REFSNÆS<br />
27 NYT DESIGN PÅ VEJ<br />
28 FRA STINKENDE TANG TIL<br />
MILJØRIGTIG VARME<br />
32 UDFORDRINGER PÅ FLERE FRONTER<br />
Redaktion<br />
Lene Stærbo, redaktør<br />
lstr@regionsjaelland.dk<br />
Vibeke Lyngse,<br />
ansvarshavende<br />
vl@regionsjaelland.dk<br />
Layout<br />
Karin Skovrød,<br />
grafi sk designer<br />
ksa@regionsjaelland.dk<br />
Tryk<br />
Glumsø Bogtrykkeri A/S
Sygehusplan til debat<br />
Borgermøder i Næstved og Roskilde,<br />
møde for interessenter i regionshuset<br />
og aktiv debat via hjemmesiden og<br />
facebook. Politikerne gør, hvad de kan,<br />
for at diskutere sygehusstruktur med<br />
borgerne<br />
Tekst: Lene Stærbo Foto: Gert Ellegaard<br />
Roskilde Garden var trukket op i fi ne uniformer, og<br />
til trompetklang og trommeslag blev godt 35.000<br />
underskrifter for at bevare sygehuset i Roskilde<br />
afl everet til Steen Bach Nielsen. Han tog imod de<br />
mange underskrifter, og konstaterede:<br />
– Nu glæder vi os til at høre jeres argumenter for,<br />
hvor hovedsygehuset skal placeres.<br />
To svarpaneler<br />
På borgermødet i Roskilde deltog cirka 500 borgere,<br />
som fi k en god debat med et svarpanel bestående af<br />
partilederne i regionsrådet.<br />
Et spørgepanel havde fået til opgave at stille<br />
spørgsmål, men som ordstyrer Trine Sick konstaterede,<br />
kunne det til tider føles, som om der i stedet<br />
var to svarpaneler.<br />
Steen Bach Nielsen takkede for den festlige indledning<br />
fra Roskilde Garden og understregede, at<br />
den nye sygehusplan handler om at skabe tryghed<br />
for alle patientgrupper. Og om at forene kvalitet og<br />
nærhed og sætte sig ud over lokale særinteresser.<br />
Koncerndirektør Lars Onsberg Henriksen gav en<br />
kort og klar gennemgang af præmisserne for sygehusplanen.<br />
<strong>Esset</strong><br />
For medarbejdere i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> – 3. årgang, februar 2010<br />
Sygehusplan<br />
Tang bliver til varme<br />
Nye ambulancer<br />
og vagtcentral<br />
Sådan skaber man<br />
et godt job<br />
Læs om serviceassistenten<br />
i Næstved, der laver<br />
kræftmedicin<br />
Oplag<br />
12.000 eksemplarer<br />
Forsidefotograf<br />
Jan Djenner<br />
Næste nummer<br />
April 2010<br />
Trine Sick havde som ordstyrer travlt med at sørge<br />
for, at alle kom til orde – og der var lange køer ved<br />
mikrofonerne. Her er det Ringsteds borgmester<br />
Niels Ulrich Hermansen, der giver sin mening til<br />
kende.<br />
Apoteker Poul Bundgaard blev præsenteret som<br />
Roskilde sygehusgruppes ihærdige krumtap. Han fi k<br />
ordet som den første.<br />
– Og for at sige det, som det er. Vi er bange for, at<br />
modellen med Køge som hovedsygehus allerede er<br />
aftalt, sagde han.<br />
Netop spørgsmålet, om sygehusplanen allerede<br />
var handlet af, blev et af aftenens store gennemgående<br />
temaer. Dette blev dog afvist af politikerne,<br />
som understregede, at forslaget netop er sendt i<br />
høring, fordi de vil høre borgernes mening og have<br />
alle argumenter frem.<br />
– Så vil jeg, når vi når til marts sætte mig på mit<br />
kontor, og ligeså stille overveje alle hensyn op mod<br />
hinanden – og der vil jeg tage min beslutning, konstaterede<br />
Steen Bach Nielsen. <br />
Du kan downloade tidligere<br />
numre på <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s<br />
intranet<br />
Ideer og kommentarer<br />
Kontakt redaktionen på<br />
esset@regionsjaelland.dk<br />
eller på tlf. 57 87 50 67<br />
>>><br />
Nordisk<br />
miljømærkning:<br />
541 445<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 3
4<br />
Fire forslag om<br />
nye sygehuse<br />
<strong>Region</strong>srådet har sendt fi re forslag<br />
i høring. Alle modeller lever op til<br />
Sundhedsstyrelsens krav<br />
Tekst: Lene Stærbo Foto: Gert Ellegaard<br />
Hvor skal de fi re akutsygehuse i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong><br />
ligge?<br />
Hvilket sygehus skal være hovedsygehus?<br />
Og hvilke sygehuse skal være nærsygehuse?<br />
Det er nogle af de spørgsmål, som de fi re scenarier<br />
giver mulige svar på.<br />
I materialet til den offentlige høring, som netop<br />
nu foregår, er der redegjort for, hvordan tilgængeligheden<br />
vil være til de forskellige sygehuse.<br />
Dette er opgjort på fl ere måder: Hvor hurtigt kan<br />
regionens borgere nå frem i bil (ambulance)?<br />
Hvor hurtigt kan borgere og personale komme<br />
frem ved kollektiv transport?<br />
Hvor stort er det akutområde, det vil sige det geografi<br />
ske område, som sygehuset dækker?<br />
Endelig er det for hvert scenarie opgjort, hvad den<br />
samlede anlægsøkonomi skønnes at være.<br />
I tre af scenarierne er det planen at bygge det nye<br />
hovedsygehus på »bar mark«. Men hvis Køge bliver<br />
valgt som hovedsygehus, er planen at udbygge det<br />
nuværende sygehus.<br />
<strong>Region</strong>srådet har givet sig selv meget kort tid til at<br />
behandle forslaget. Planen er, at sygehusstrukturen<br />
skal endelig vedtages på regionsrådets møde den 16.<br />
marts.<br />
Deltag i debatten om sygehusplanen på nettet.<br />
Gå ind via intranettet eller hjemmesiden<br />
www.regionsjaelland.dk <br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
Materiale til offentlig høring<br />
Februar 2010<br />
Kort version<br />
Fremtidens sygehuse<br />
Fire scenarier for ny sygehusstruktur<br />
Sygehusplan Sygehusplan PIXI PIXI 01-02-10.indd 01-02-10.indd 11 01-02-2010 18:38:02<br />
500 borgere var mødt op til mødet i Roskilde, hvor<br />
alle partierne i <strong>Region</strong>srådet var repræsenteret.<br />
Høringsmaterialet er udsendt, og alle kan give<br />
deres besyv med indtil 26. februar.
Nyt regionsråd:<br />
Klar, parat til arbejdet<br />
Det nye regionsråd for <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> har ikke<br />
hænderne i bukselommerne<br />
De 24 nye og 17 kendte ansigter i regionsrådet har<br />
haft travlt siden de blev valgt.<br />
Det største punkt på dagordenen er uden tvivl<br />
Sygehusplanen. Politikerne fi k lagt en grundig slag-<br />
Udvalg og formænd<br />
Det nye regionsråd har valgt at ændre betegnelsen<br />
for det, der tidligere hed »Forum« til Udvalg. Udvalgene<br />
tegnes af de respektive formænd.<br />
Der er i alt ti udvalg og herunder ses navnene på<br />
udvalgene og hvem der er formand.<br />
• Udvalg for sygehuse og sygehusplanlægning<br />
Flemming Stenild (F)<br />
• Udvalg for primær sundhed og forebyggelse<br />
Kai Nielsen (V)<br />
• Udvalg for psykiatriområdet og socialområdet<br />
Kirsten Devantier (V)<br />
• Udvalg for regional udvikling<br />
Peter Jacobsen (O)<br />
Få målt din trivsel<br />
Alle medarbejdere i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> får regelmæssigt målt deres<br />
tilfredshed og trivsel. Det er lige nu, det sker. Besvar spørgeskemaet,<br />
som er landet i din indbakke.<br />
Her bliver Steen Bach Nielsen valgt som formand.<br />
plan for forløbet ved et to-dages seminar i slutningen<br />
af januar, hvor et enigt regionsråd udvalgte de<br />
fi re scenarier, som nu er sendt i høring. <br />
• Udvalg for internationale relationer<br />
Peter Madsen (A)<br />
• Udvalg for sundhedsaftaler og længerevarende<br />
sygdom<br />
Søren Eriksen (A)<br />
• Udvalg for bæredygtig udvikling<br />
Eva Levinsen (F)<br />
• Udvalg for det præhospitale område<br />
Jens Ravn (V)<br />
• Udvalg for fremtidens sundhedsvæsen<br />
Ole Drost (V)<br />
• Ad hoc udvalg vedr. tilskud<br />
Peter Jacobsen (O)<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 5
6<br />
Han tager fat<br />
Egentlig var det ikke meningen, at Steen Bach Nielsen ville være<br />
spidskandidat ved <strong>Region</strong>svalget. Men muligheden viste sig<br />
– og den blev grebet<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
Tekst: Lene Stærbo Foto: Mikkel Bache
Steen Bach Nielsen er aktiv golfspiller, men vejret<br />
har ikke just været med ham den seneste tid<br />
>>><br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
7
8<br />
>>><br />
At dele ud af arbejdsglæden er en<br />
af Steen Bach Nielsens vigtigste<br />
ambitioner i arbejdet som formand<br />
for <strong>Region</strong>srådet<br />
Arbejdsglæde<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
»Steen Bach Nielsen kalder<br />
sig selv sindig og rolig«<br />
Hvordan er du som person?<br />
– Jeg er nok temmelig blufærdig. En rigtig nordjyde,<br />
som først sadler den dag, jeg skal ud og ride.<br />
Rider du?<br />
– Nej, det gør min kone.<br />
Hvad laver du så?<br />
– Jeg spiller golf!<br />
Og det siger du, selv om du er socialdemokrat?<br />
– Golf giver fem års længere levetid. Tror du ikke<br />
fem gode ekstra leveår er noget, som alle gerne vil<br />
have, spørger Steen Bach Nielsen prøvende.<br />
Ikke planlagt<br />
Har du ikke en lidt høj alder til at tage en post som<br />
formand for en hel region?<br />
– Joo, det er temmelig urimeligt, og det var heller<br />
ikke planen, lyder svaret. Derefter kommer der en<br />
række mellemregninger, hvor partifællen Tommy<br />
Kamp indgår. Han var egentlig Socialdemokraternes<br />
spidskandidat, men måtte gå på grund af andre<br />
omstændigheder.<br />
Steen Bach Nielsen var egentlig leder af den<br />
socialdemokratiske gruppe, men måtte i stedet overtage<br />
pladsen som spidskandidat.<br />
– Det var ikke helt sådan det var tænkt, men<br />
sådan blev det altså, siger Steen Bach Nielsen og<br />
tilføjer, at man ikke kan være i spidsen for noget og<br />
så ikke tage imod jobbet, når muligheden viser sig.<br />
»Nogle vil måske gå så vidt<br />
Muligheden kom på valgnatten, hvor det viste sig,<br />
at han kunne samle et stort fl ertal. På det konstituerende<br />
møde i <strong>Region</strong>srådet blev han enstemmigt<br />
valgt som formand. Med Dansk Folkepartis Michael<br />
Rex som første næstformand og Jens Stenbæk fra<br />
Venstre som anden næstformand.<br />
Sindig og superaktiv<br />
Steen Bach Nielsen kalder sig selv sindig og rolig.<br />
– Nogle vil måske gå så vidt som til at karakterisere<br />
mig som tilbageholdende.<br />
Fra barnsben har han været lidt superaktiv og udstyret<br />
med et ledergen, som er blevet brugt i mange<br />
sammenhænge.<br />
– Men det bliver aldrig arbejde alt sammen for mig,<br />
understreger Steen Bach Nielsen. Dertil er familien<br />
for vigtig.<br />
Han har altid haft en aftale med sin kone Inge om,<br />
at han skulle blive lige rundt om hjørnet. Før i tiden<br />
betød »rundt om hjørnet« at han gerne måtte være i<br />
byråd og amtsråd, men ikke i folketinget. De senere<br />
år betyder »rundt om hjørnet« også noget mere<br />
Steen Bach Nielsen understreger, at hans ambition er at arbejde for, at alle medlemmer i<br />
<strong>Region</strong>srådet får en placering, der modsvarer deres interesse og indsats.<br />
– Jeg kan ikke løse alle opgaver selv, og jeg tror på, at man skal dele ud af arbejdsglæden. Vigtigt i<br />
den forbindelse er, at alle har fået de informationer, der skal til for at træffe beslutninger. Og netop det<br />
at sprede informationer er en af formandens vigtigste opgaver.
Steen Bach Nielsen fi k 9.974 personlige stemmer<br />
ved <strong>Region</strong>svalget, og selv om hans parti, Socialdemokraterne,<br />
gik to mandater tilbage, blev han<br />
enstemmigt valgt som formand.<br />
konkret. Han må nemlig meget gerne være i nærheden,<br />
hvis hun skal et sted hen, hvor der er fl ere trin<br />
end kørestolen kan komme over ved egen hjælp, så<br />
han lige kan give et løft.<br />
Inge er den vigtigste sparringpartner for Steen<br />
Bach Nielsen. Hun har selv været aktiv i politik og<br />
har stadig et stort netværk og mange gøremål. Men<br />
i forbindelse med behandling for brystkræft fi k hun<br />
en stråleskade, som forårsagede en skade på rygmarven,<br />
som betyder, at hun nu sidder i kørestol. <br />
som til at karakterisere mig som tilbageholdende«<br />
Det står øverst<br />
Sygehusplanlægning og Branding af <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong> er de vigtigste opgaver for det nye<br />
<strong>Region</strong>sråd, mener han.<br />
– Vi har måttet acceptere Sundhedsstyrelsens<br />
præmis om, at der kun skal være ét<br />
hovedsygehus i regionen. Det bliver en stor<br />
og meget vigtig opgave at identifi cere, hvor<br />
det skal ligge.<br />
En anden hovedopgave bliver at få sat en<br />
selvstændig dagsorden for <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>.<br />
– Vi skal ikke have et lillebror-kompleks i<br />
forhold til <strong>Region</strong> Hovedstaden. Selvfølgelig<br />
kan man ikke se bort fra, at de er så brølstærke,<br />
som de er. Men vi skal i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong><br />
markere os som en selvstændig og uafhængig<br />
region med attraktive arbejdspladser, forskning<br />
og uddannelse. Vi skal også samarbejde<br />
globalt og markere os, som vi blandt andet<br />
har gjort i forbindelse med COP15 allerede.<br />
Steen Bach Nielsen er 65 år. Uddannet lærer.<br />
Har tidligere været borgmester i Slagelse.<br />
Gift med Inge. Sammen har de to voksne børn<br />
og fem børnebørn. Sommerhus i Nordjylland,<br />
hvor både han og Inge stammer fra.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 9
KORT NYT<br />
www.regionsjaelland.dk<br />
10<br />
Udvidet behandlingsret i<br />
voksenpsykiatrien<br />
Fra 1. januar 2010 har borgere, der er fyldt 19<br />
år og er henvist til Psykiatrien <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>,<br />
ret til at komme i behandling inden for<br />
to måneder.<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> har oprettet en underside<br />
på sin hjemmeside, hvor man kan få klar<br />
besked om den nye udvidede behandlingsret<br />
og fi nde svar på hyppigt stillede spørgsmål<br />
om den nye ret.<br />
Her kan man også følge udviklingen i, hvor<br />
mange borgere der venter mere end to måneder<br />
på behandling.<br />
Besøg den på www.regionsjaelland.dk.<br />
Følg regionsrådsmøder direkte.<br />
De streames på hjemmesiden<br />
www.regionsjaelland.dk<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
16<strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong> ...<br />
driver nu 16 sociale institutioner.<br />
Familien er blevet lidt mindre.<br />
Fra 21 til 16<br />
!<br />
En klar profi l for <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong><br />
I sidste halvdel af 2009 blev kendskabet<br />
til <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> og vores image målt<br />
blandt 800 borgere og 800 ansatte.<br />
Konklusionen var klar. Hverken borgerne<br />
eller de ansatte havde noget klart<br />
billede af <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>, og vores image<br />
kunne være bedre.<br />
Derfor har direktionen og politikerne<br />
sat et projekt i gang, der handler om at få<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> til at stå stærkere både<br />
internt og i omverdenen. Og projektet<br />
kommer i den grad til at involvere dig.<br />
Lige nu bliver sløret ikke løftet for alle<br />
detaljerne, men i løbet af foråret vil du<br />
blive introduceret til vores nye branding–univers.<br />
Følg blandt andet med her<br />
i <strong>Esset</strong>.<br />
Underskud på kontoen<br />
SaxoArt<br />
Regnskabet for 2009 er ved at blive gjort op i disse<br />
uger. På trods af, at vi har behandlet fl ere patienter<br />
end nogensinde tidligere, ender vi med røde tal på<br />
bundlinjen. Underskuddet er størst i Sygehus Syd,<br />
hvor der har været et merforbrug på 120 millioner<br />
kr.
Hvordan har du det?<br />
For at få information om borgernes sundhedsvaner,<br />
holdninger og livskvalitet, må man spørge borgerene.<br />
I <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> gennemføres lige nu en<br />
spørgeskemaundersøgelse blandt borgerne i de 17<br />
kommuner i regionen.<br />
Det er Forskningscenter for Forebyggelse og<br />
Sundhed i Glostrup, <strong>Region</strong> Hovedstaden, som laver<br />
undersøgelsen for <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>.<br />
Spørgeskemaundersøgelsen gennemføres i hele<br />
landet i perioden februar til april 2010. I <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong> udsendes i alt 34.000 spørgeskemaer.<br />
AB<br />
Unge trodsede snestorm<br />
KORT NYT<br />
Selv ikke en snestorm kan holde interesserede unge væk fra et<br />
åbent sygehus. 80 ihærdige mennesker trodsede nemlig vejrguderne<br />
tirsdag den 2. februar, hvor Holbæk Sygehus havde inviteret<br />
til åbent sygehus.<br />
– De, der mødte op, var alle meget interesserede, og jeg tror, at<br />
mange af dem vil tage en uddannelse hos os, fortæller Heidi Lemb,<br />
som er uddannelseskonsulent på Holbæk Sygehus. De fi k sig en<br />
ekstra grundig rundvisning, mens sneen væltede ned udenfor.<br />
Normalt er det ikke muligt at gå så grundigt til værks på rundvisningerne,<br />
så på den måde var snestormen held i uheld, fortæller<br />
Heidi Lemb<br />
RoboBraille vandt international<br />
uddannelsespris<br />
Holdet bag RoboBraille kunne 13. januar stille sig øverst på skamlen<br />
i London til den årlige prisuddeling for digitale uddannelsesløsninger,<br />
BETT Awards.<br />
RoboBraille er en dansk opfi ndelse fra Synscenter Refsnæs i <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong> og konsulentvirksomheden Sensus Aps i Hillerød.<br />
RoboBraille kan gratis hjælpe syns- og læsehandicappede med<br />
at oversætte tekst til punktskrift eller lyd – og dermed give disse<br />
grupper bedre uddannelsesmuligheder.<br />
Vækstforum har erklæret 2010 for innovationsår Kort fortalt er innovation processen fra ide til faktura.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 11
12<br />
Arbejdet med Den Danske<br />
Kvalitetsmodel suser<br />
derudaf på alle afdelinger<br />
og afsnit. <strong>Esset</strong> har sat tre<br />
nøglepersoner i stævne for at<br />
høre, hvordan status er lige<br />
nu<br />
Tekst: Lene Stærbo<br />
Tegning: Bob Katzenelson<br />
Foto: Thomas Brodersen<br />
Det giver<br />
masser af mening…<br />
Det her kommer til at berøre alle, alle, alle.<br />
Karen Hansen, udviklingssygeplejerske på<br />
Medicinsk Afdeling på Nykøbing Falster Sygehus<br />
stammer ikke. Men når hun siger alle, så mener hun<br />
Hver og Én: Også dem, der tilbereder patienternes<br />
mad. Dem, der vedligeholder det tekniske udstyr.<br />
Og dem, der kører patienterne hjem efter endt<br />
behandling.<br />
Ordene falder ved et træf, <strong>Esset</strong> har arrangeret for<br />
at sætte fokus på Den Danske Kvalitetsmodel. Foruden<br />
Karen Hansen har vi fået besøg af Tine Würtz,<br />
<strong>Esset</strong> sætter fokus på arbejdet med Den<br />
Danske Kvalitetsmodel i hele 2010. Vi bringer<br />
interviews med plejepersonale, læger og<br />
patienter i de kommende numre for at komme<br />
hele vejen rundt om emnet.<br />
ESSET - FEBRUAR 2009<br />
som er kvalitetskonsulent i Psykiatrien i Næstved,<br />
og Annette Moerner Jensen, som er kvalitetsudviklingssygeplejerske<br />
på Kalundborg Sygehus.<br />
Annette har tidligere været med til at indføre<br />
certifi cering på Diagnostisk Center i det gamle Vestsjællands<br />
Amt. Men Den Danske Kvalitetsmodel er<br />
langt bedre og lettere at forstå, konstaterer hun:<br />
– ISO certifi ceringen var temmelig uhåndgribelig.<br />
Den Danske Kvalitetsmodel er et kæmpeprojekt,<br />
men det er let at forstå og vil komme til at betyde<br />
rigtig meget godt på sigt, understreger hun.<br />
2009 • Basisvurderingen afsluttet<br />
2010 januar • Implementeringsfasen<br />
begyndt<br />
2010 juli • Interne evalueringer på<br />
sygehuse og Psykiatri<br />
2011 1. kvartal • Akkreditering
Hovedrengøring<br />
Tine Würtz er enig og forklarer, at Den Danske Kvalitetsmodel<br />
handler om hverdagen på sygehusene<br />
og i Psykiatrien. Og den handler i høj grad om at få<br />
struktur på de ting, som vi allerede gør.<br />
Karen Hansen har helt konkret hjulpet fl ere sengeafsnit<br />
med at rydde op i gamle ringbind. Der fandt<br />
de materiale, som var udarbejdet for 20 år siden.<br />
– Jeg betragter arbejdet med kvalitetsmodellen<br />
som en hovedrengøring, hvor vi får set vores<br />
arbejdsmetoder efter i sømmene, forklarer hun og<br />
fortsætter.<br />
– Det er rigtig godt, at vi nu får lejlighed til at<br />
rydde op i rutinerne og lægge de nye retningslinjer<br />
ind i D4, som er det system, der holder styr på alle<br />
regler og vejledninger.<br />
At Den Danske Kvalitetsmodel er en kæmpeopgave,<br />
hersker der ingen tvivl om rundt om bordet. Men<br />
det er også en opgave, der er forståelse for, mener<br />
de tre. Den største udfordring er at fi nde tiden.<br />
– Det grundlæggende problem er naturligvis, hvis<br />
man føler, at det tager tid fra patienten, og at man<br />
ikke har tid til modellen, siger Annette Moerner<br />
Jensen, som til daglig arbejder på en medicinsk<br />
afdeling, hvor der er rigtig mange arbejdsopgaver og<br />
rigtig mange patienter.<br />
Bedst mulige behandling<br />
Formålet med Den Danske Kvalitetsmodel er at<br />
sikre, at patienterne bliver behandlet bedst muligt<br />
og efter de samme retningslinjer – uanset på hvilket<br />
sygehus man bliver behandlet.<br />
Lige nu er status, at samtlige afsnit og afdelinger i<br />
regionen har meldt ind, hvilke standarder de i første<br />
omgang tager fat på – og hvilke, der må vente lidt<br />
endnu.<br />
– Det er vigtigt, at vi får prioriteret rækkefølgen,<br />
så vi får nogle mundfulde, der er til at bide over,<br />
siger Karen Hansen. En optælling på et sengeafsnit<br />
viste, at de var involveret i ikke færre end 86 standarder.<br />
I 2010 skal alle disse standarder omdannes<br />
til retningslinjer, men det kan ikke lade sig gøre at<br />
tage fat på alle på en gang, fortæller hun.<br />
Bliver arbejdet med Den Danske Kvalitetsmodel<br />
nogensinde færdigt?<br />
Det kommer an på, hvilke standarder man ser på.<br />
Nogle er forholdsvis enkle. Det gælder for eksempel,<br />
hvordan vi transporterer patienter. Her bliver der<br />
tale om én retningslinje, som nok skal opdateres,<br />
men den er meget klar. Andre retningslinjer er mere<br />
komplekse. For eksempel dem, der handler om ordination<br />
af lægemidler. Arbejdsgangene vil løbende<br />
blive forbedret og ændret, mener de tre kvalitetsnøglepersoner.<br />
Dokumentation<br />
– Men, tilføjer Tine Würtz. Der er altså faldgruber!<br />
– I psykiatrien, hvor jeg arbejder, har vi en lang<br />
tradition for, at samtlige patienter har en kontaktperson.<br />
Det er den eneste måde at arbejde på i de<br />
patientforløb, vi har. Derfor burde vi også altid score<br />
100 procent, når det handler om kontaktpersonordningen.<br />
Men vi ser desværre enkelte steder, at tallet<br />
pludselig falder.<br />
– Baggrunden er ikke, at patienterne mangler en<br />
kontaktperson. Men man glemmer at dokumentere<br />
det i papirerne, fastslår hun.<br />
Og netop det at dokumentere alting i journalerne<br />
er en af de vigtigste præmisser i Den Danske Kvalitetsmodel.<br />
– Vi skal kunne dokumentere det, vi gør. Vi skal<br />
være enige om, hvordan vi gør tingene. Modellen<br />
handler om, at vi skal samarbejde på en måde, så<br />
ingen patienter risikerer at falde mellem to stole, og<br />
så man altid kan gå tilbage i papirerne og se, hvad<br />
der rent faktisk er sket, hvis der er gået noget galt,<br />
siger Annette Moerner Jensen.<br />
Karen Hansen konstaterer:<br />
– Ja, det handler i høj grad om at vide, hvad vi<br />
kan forvente af hinanden.<br />
De tre nøglepersoner forventer, at Den Danske<br />
Kvalitetsmodel giver en masse arbejde. Og de ser<br />
frem til udfordringerne med en sund portion respekt<br />
for opgaven.<br />
De ser alle deres kolleger og chefer som meget<br />
vigtige samarbejdspartnere. I den kommende tid<br />
skal der trækkes et stort læs i fællesskab. Målet er at<br />
få Den Danske Kvalitetsmodel implementeret i hele<br />
regionen.<br />
En stor opgave, der giver masser af mening.<br />
Læs mere på intranettet om arbejdet med Den<br />
Danske Kvalitetsmodel. <br />
Annette Moerner Jensen, Tine Würtz og Karen Hansen er alle<br />
nøglemedarbejdere, når det gælder om at indføre Den Danske<br />
Kvalitetsmodel.<br />
»Jeg betragter arbejdet med kvalitetsmodellen<br />
som en hovedrengøring«<br />
ESSET - FEBRUAR 2009 13
Tema: Sygehusapotek<br />
14<br />
Assistenten blander<br />
Tekst: Lene Stærbo Foto: Jan Djenner<br />
Opgaveglidning der vil noget.<br />
Serviceassistenter på Sygehusapoteket er<br />
blevet skolet til at arbejde i renrum med<br />
produktion af cytostatika. Et udfordrende<br />
og varieret arbejde<br />
Kl. 05.50 Kl. 06.00 Kl. 06.20 Kl. 06.40<br />
Det er helt mørkt, når<br />
Jette møder ganske tidligt<br />
på Sygehusapoteket.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
Ved indgangen står lageret,<br />
hvor man plukker de<br />
materialer, der skal bruges<br />
til kræftbehandlingen.<br />
Dagens første opgave er<br />
at rengøre et produktionsrum.<br />
Vindueskarme, stoleben,<br />
træsko – alt skal gøres<br />
rent i sterilt vand.
sig i medicinen<br />
Sygehusapoteket har oplært personale uden<br />
apoteksfaglig uddannelse i at blande cytostatika.<br />
Det har frigjort ressourcer til farmakonomerne,<br />
skabt afvekslende og ansvarsfulde job og betydet<br />
bedre rekrutteringsmuligheder, fordi de nye job<br />
ikke kræver en apoteksuddannelse.<br />
Kl. 06.55 Kl. 07.00 Kl. 07.20 Kl. 07.40<br />
Skraldet smides i gule<br />
poser. Alt, der skal sendes<br />
til vask, kommer i gelatineposer,<br />
som opløses ved<br />
vask i 60 grader.<br />
Kaffepause. De medarbejdere,<br />
der har mulighed for<br />
det, samles og snakker om<br />
dagens opgaver over en<br />
kop kaffe.<br />
>>><br />
Et minuts meget grundig<br />
håndvask og derefter<br />
afspritning før turen går<br />
gennem slusen til produktionen.<br />
Omklædt i beskyttelsesdragt<br />
og klar til at<br />
producere.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 15
Tema: Sygehusapotek<br />
16<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
<strong>Esset</strong> har fulgt i hælene på en medarbejder i<br />
Cytostatikaenheden på sygehuset i Næstved.<br />
En kræftpatient sidder på onkologisk ambulatorium<br />
på Næstved Sygehus. Kemobehandlingen drypper<br />
langsomt ind i venerne. Sådan sidder hun i to timer<br />
og prøver at slappe af, mens det barske stof forhåbentlig<br />
slår nogle af kræftcellerne ihjel.<br />
Patienten tænker formentlig ikke over, hvordan<br />
den gennemsigtige væske er kommet ind i posen,<br />
som hænger på dropstativet. <strong>Esset</strong> har fulgt processen<br />
– med apoteksmedhjælper Jette Thomsen som<br />
guide.<br />
Uhyggeligt præcist<br />
Det er nærmest uhyggeligt, så præcist alting skal<br />
foregå, når man producerer cytostatika – kræftmedicin<br />
til kemobehandling. Orden, omhyggelighed,<br />
omtanke skal der til – og det i en fuldstændig fokuseret<br />
version.<br />
Her er stille. Der er en susen fra ventilationen.<br />
Alt skal gøres præcist. Der er altid to, som arbejder<br />
sammen om at producere en blanding. Rutinerne<br />
er ens – uanset hvem der arbejder.<br />
En computer på bagvæggen af bænken, som man<br />
arbejder ved, fortæller præcis, hvad der skal gøres.<br />
Hvilken person der skal have medicinen, og<br />
hvor langt i processen man er. Hele tiden skal den<br />
hjælper, der står ved siden af personen, som har<br />
fi ngrene i materialerne, kvittere og godkende. Hun<br />
tjekker og kvitterer på en anden computer.<br />
Kl. 08.20 Kl. 08.50 Kl. 10.00 Kl. 10.30<br />
Alt bliver vejet – også kanylerne<br />
før de bliver brugt.<br />
Man arbejder altid to og to<br />
sammen. En producerer<br />
og en hjælper.<br />
De, der producerer medicinen,<br />
er iført skåneærmer<br />
og selvklæbende forklæder.<br />
Nogle af produkterne skal<br />
håndteres meget skånsomt<br />
og må ikke rystes…
De første blandinger skal afl everes på ambulatoriet<br />
kl. 8:15 og langt de fl este skal leveres inden kl.<br />
12. Det giver et massivt pres på produktionen i<br />
morgen- og formiddagstimerne.<br />
Kl. 10.45<br />
…andre består af fl ager,<br />
som skal opløses fuldstændigt<br />
i væsken, og derfor<br />
skal de rystes i mindst 15<br />
minutter.<br />
– Det er ikke muligt at koncentrere sig så meget<br />
alt for længe, fortæller Jette Thomsen. Hun har<br />
arbejdet i cytostatikaenheden på Næstved Sygehus,<br />
siden den blev opført i efteråret 2008. De første tre<br />
måneder gjorde hun rent, og siden har hun sammen<br />
med ledelse og øvrige kolleger udviklet et job,<br />
der kombinerer rengøring med mange af de andre<br />
funktioner i huset.<br />
Derfor skifter man mellem opgaverne. Hver gang<br />
én medarbejder har produceret seks blandinger,<br />
bytter man.<br />
Jette Thomsen deltager i det hele fra almindelig<br />
rengøring, rengøring i de rene rum og produktionslokaler.<br />
Hun er med til at plukke de ingredienser,<br />
der skal bruges i medicinen, hun er med til<br />
at producere og kontrollere medicin, hun holder<br />
orden på lageret – og hun bringer medicinen ud til<br />
>>><br />
patienterne.<br />
Kl. 11.20 Kl. 11.30 Kl. 12.00<br />
Handskerne skal skiftes,<br />
hver gang man rører ved<br />
en etiket. Etiketter er<br />
nemlig urene – og hvis<br />
man spritter dem, forsvinder<br />
teksten.<br />
En agarplade i produktionsbænken<br />
måler eventuelle<br />
bakterier.<br />
Den færdige kemobehandling<br />
sættes løbende<br />
i gennemstiksskabet,<br />
hvor den kontrolleres.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 17
Tema: Sygehusapotek<br />
18<br />
Tilsammen producerer medarbejderne op til 60<br />
poser cytostatika om dagen i en løbende produktion,<br />
der hele tiden er afpasset efter, hvornår patienterne<br />
skal have medicinen.<br />
God stemning<br />
De første blandinger skal afl everes på ambulatoriet<br />
kl. 8:15 og langt de fl este skal leveres inden kl. 12.<br />
Det giver et massivt pres på produktionen i morgen-<br />
og formiddagstimerne.<br />
Der er en rigtig god stemning i kaffestuen og i<br />
hele enheden, og man er meget opmærksom på<br />
hinanden. Har man en dårlig dag, hvor tankerne<br />
kører for meget omkring noget andet end arbejdet,<br />
aftaler man, at man tager jobbet udenfor produktionen,<br />
hvor den snor, man kører efter, ikke er helt så<br />
præcis.<br />
– Jo det er et rigtig godt job, fortæller Jette Thomsen.<br />
Hun er 48 år og tænkte, at hvis hun skulle lave<br />
noget andet end at gøre rent på en sengeafdeling,<br />
som hun har gjort i rigtig mange år, så var tiden til<br />
det nu. Opgaveglidningen, som er en del af sigtelinjeprojektet,<br />
er blevet så stor en succes, at der nu er<br />
fem apoteksmedhjælpere, som er rekrutteret blandt<br />
andet fra gruppen af serviceassistenter på sygehuset.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
Jette Thomsen har arbejdet i cytostatikaenheden<br />
på Næstved Sygehus, siden den blev opført i<br />
efteråret 2008.<br />
Kl. 12.10 Kl. 13.15 Kl. 13.20 Kl. 13.35<br />
Kemobehandlingen, som<br />
er produceret til hver<br />
enkelt patient, er bestilt til<br />
et bestemt klokkeslæt.<br />
Patienten er klar og får sin<br />
medicin.<br />
Agarpladerne fra dagens<br />
produktion sættes i<br />
varmeskab, så de om seks<br />
dage kan vise, om hygiejneniveauet<br />
er i orden.<br />
Tid til at cykle hjem.<br />
Jette bor ikke ret langt fra<br />
Næstved Sygehus.
Medicin for milliarder<br />
Tekst: Thomas Brodersen<br />
Effekt, pris og bivirkninger. Det er nøgleordene, når<br />
der skal købes lægemidler til sygehusene og Psykiatrien<br />
i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>.<br />
Men indkøbsopgaven er langt fra simpel, for lægemiddelverdenen<br />
er svær at navigere i.<br />
– Oftest kan man vælge mellem fl ere lægemidler<br />
til den samme behandling, og de koster vidt forskelligt,<br />
forklarer Teis Andersen, der er vicedirektør<br />
i Sygehus Nord og formand for <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s<br />
lægemiddelkomité.<br />
Han understreger, at udfordringen er kompleks,<br />
og at alle, der arbejder med lægemidler, skal tage<br />
ansvar.<br />
– Det handler om at få effektiv medicin med få<br />
bivirkninger til den bedste pris. Altså at vægte kvaliteten<br />
af behandlingen, men samtidig have et vågent<br />
øje på omkostningerne, fastslår han.<br />
23 udvalg<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s lægemiddelkomité har 23 udvalg<br />
under sig. De fl este udvalg har et område, der svarer<br />
til et speciale, men nogle går også på tværs. Udvalgenes<br />
opgave er at anbefale, hvilken medicin der<br />
skal benyttes både i primærsektoren, på sygehusene<br />
og i Psykiatrien. Lægemiddelkomitéen foretager på<br />
den baggrund de endelige valg og sikrer, at der er<br />
overensstemmelse mellem anbefalingerne i primærsektoren<br />
og på sygehusene.<br />
– Vores mål i komitéen er, at den mest rationelle<br />
lægemiddelbehandling bliver valgt i hele regionen.<br />
Og at patienter med ens diagnoser får de samme<br />
Lægemidler i fokus<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s lægemiddelkomité vil sætte<br />
større fokus på valg og brug af lægemidler.<br />
Derfor har komitéen fået sin egen side på<br />
Økonomi<br />
I <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> bruger vi cirka 1½ milliard<br />
kr. på lægemidler om året.<br />
<strong>Region</strong>ens forbrug af<br />
lægemidler overvåges<br />
konstant<br />
Sygehusapoteket holder øje med forbruget<br />
af lægemidler internt på sygehusene<br />
og ser på, om anbefalingerne følges<br />
internt.<br />
I <strong>Region</strong>shuset er der i »Kvalitet og<br />
udvikling« en Lægemiddelenhed, hvor to<br />
farmaceuter og en sekretær har til opgave<br />
at følge udviklingen i lægemiddelforbruget<br />
og fremme rationel lægemiddelbehandling.<br />
Lægemiddelenheden i <strong>Region</strong>shuset<br />
udsender løbende statistik til læger i<br />
almen praksis og til afdelinger på sygehusene<br />
om forbruget i primærsektoren.<br />
lægemidler, uanset hvor de bliver behandlet. På den<br />
måde får man også så få præparatskift som muligt,<br />
og det giver et bedre overblik for både patienter og<br />
fagpersoner, fortæller Trine Toft, der er ledende<br />
klinisk farmaceut på Sygehusapoteket og faglig<br />
sekretær for lægemiddelkomitéen. <br />
intranettet, hvor du kan følge indsatsen på<br />
lægemiddelområdet og få hjælp til at vælge de<br />
rigtige lægemidler.<br />
Tema: Sygehusapotek<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 19
20<br />
Personalepolitikker<br />
De skal ikke bare stå på hylden til pynt,<br />
understreger HR i regionshuset<br />
Tekst: Lene Stærbo Foto: Colourbox<br />
Personalepolitikkerne fl yder fra <strong>Region</strong>shuset i en<br />
lind strøm for tiden.<br />
– Ja, vi er ret stolte og glade for, at det i samarbejde<br />
med Med-Udvalgene er lykkedes at komme på<br />
banen med en række udgivelser, konstaterer Susan<br />
Marquardsen, som er chefkonsulent i HR i regionshuset.<br />
Her håber man, at de nye politikker vil blive<br />
læst og brugt på regionens arbejdspladser.<br />
Livsfasepolitik<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s livsfasepolitik er blevet til efter en<br />
lang høringsrunde og en række fokusgruppeinterviews.<br />
Rigtig mange medarbejdere har været involveret<br />
i processen, og sammen har de skabt<br />
en livsfasepolitik for <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>. Her<br />
sættes der blandt andet fokus på betydningen<br />
af seks såkaldte guldkorn:<br />
• Indfl ydelse på eget arbejde og arbejdstilrettelæggelse<br />
• Mening i arbejdet<br />
• Forudsigelighed<br />
• Social støtte<br />
• Belønning<br />
• Passende krav til medarbejderen<br />
Indsats mod vold<br />
En anden politik beskriver <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s<br />
indsats mod vold, mobning og chikane. Det<br />
handler blandt andet om at sikre, at der lokalt<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
– ikke potteplanter<br />
udarbejdes retningslinjer og at disse føles og løbende<br />
revideres, så de til enhver tid er effektive både<br />
når det gælder om at forebygge problemer og om at<br />
håndtere dem, når eller hvis de opstår.<br />
Arbejdspladsvurdering APV<br />
På intranettet fi ndes to værktøjer, som understøtter<br />
arbejdet med arbejdspladsvurdering på regionens<br />
arbejdspladser, og som nu er færdigudviklede og<br />
taget i brug.<br />
APV guiden understøtter selve processen i arbejdet<br />
og kan bruges af AM-grupperne, lederne og<br />
MED-udvalgene til at drøfte valg af metode. Den<br />
indeholder gode råd om processer, dialog og meget<br />
mere. Også nye aktører i arbejdsmiljøarbejdet kan<br />
have gavn af at orientere sig i guiden og i det elektroniske<br />
APV system. <br />
Find det hele på <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>s intranet
Hjertekammer for<br />
x<br />
xde blå blink<br />
x<br />
x<br />
<strong>Region</strong>s <strong>Sjælland</strong>s nye vagtcentral i<br />
Slagelse dirigerer nu al ambulancekørsel<br />
i regionen<br />
Tekst: Lisa Westengaard Foto: Jan Djenner<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> åbnede 1. februar en regional<br />
vagtcentral på Fælledvej 1 ved Slagelse Sygehus. Her<br />
samarbejder <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> med Falck og Roskilde ilde<br />
Brandvæsen om at sende ambulancer, lægebiler og<br />
akutbiler ud til syge og tilskadekomne.<br />
Alle fem regioner skal i fremtiden selv drive vagtcentralerne<br />
for ambulancekørsel. Det blev besluttet i<br />
forbindelse med udbuddet af kontrakter på ambulancekørslen.<br />
– Det er med en del stolthed på regionens vegne,<br />
at jeg er med til at indvie dette hjertekammer for de<br />
blå blink. Vagtcentralen er med til at give professio-<br />
Politiet svarer<br />
Hvis du ringer 1-1-2 er det politiet, der tager<br />
telefonen. Så snart politiet beslutter at sende en<br />
ambulance, går meldingen videre til Vagtcentralen.<br />
Tekst: Foto: Jan Djenner<br />
nel hjælp og tryghed til de 800.000 borgere i <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong>, sagde Jens Ravn, der er formand for <strong>Region</strong>srådets<br />
præhospitale udvalg, ved indvielsen.<br />
– I <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> har vi valgt en partnerskabsmodel<br />
med operatørerne – Falck og Roskilde Brandvæsen.<br />
Det tætte samarbejde med operatørerne vil<br />
bevare og udvikle den viden og ekspertise, der er<br />
opbygget gennem mange år, siger Jens Ravn.<br />
Vagtcentralen er en del af Præhospitalt Center i<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>, som dermed står for al patientkørsel<br />
i regionen, herunder cirka 380.000 siddende<br />
transporter i samarbejde med Movia Flextrafi k.<br />
Jens Ravn<br />
>>><br />
ESSET - FEBRUAR 2010 21
22<br />
Overblik over alle ambulancer<br />
Vagtcentralen kan altid sende den<br />
nærmeste ambulance – og fra 1. maj<br />
også en akutlægehelikopter<br />
I Vagtcentralen i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> kan medarbejderne<br />
via edb-skærme og GPS følge alle ambulancerne<br />
og se om de er ledige, på vej på opgave eller optaget.<br />
Når Vagtcentralen via politiet modtager en<br />
112-alarm, blinker adressen, hvor der er brug for<br />
hjælp, på <strong>Sjælland</strong>skortet. Først er farven rød. Så<br />
snart en ambulance er sendt derhen, skifter farven<br />
til grøn.<br />
Medarbejderne kan nu se, hvordan ambulancen<br />
hurtigt nærmer sig, og de kan zoome ind på kortet<br />
og dirigere ambulancen, hvis det er svært at fi nde<br />
vej.<br />
Velkendt system og erfarne folk<br />
Systemet er det samme, som hidtil er brugt af Falck,<br />
så det er velkendt og gennemprøvet. Medarbejderne<br />
er erfarne folk fra de tidligere vagtcentraler i Falck<br />
og Roskilde Brandvæsen, der nu arbejder tæt sammen.<br />
Flyvende læger<br />
Danmarks første akutlægehelikopter<br />
kommer som forsøg i luften 1. maj 2010,<br />
bemandet med en pilot, en anæstesilæge<br />
og en paramediciner.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
– Det nye er, at der nu er overblik over alle ambulancer<br />
– både ambulancerne fra Falck og Roskilde<br />
Brandvæsen – samt lægebiler og akutbiler i hele <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong>. Det betyder, at vi altid kan sende den<br />
nærmeste ambulance, siger præhospital driftschef,<br />
Benny Jørgensen.<br />
– Jeg tror, at vi får hurtigere ambulancer med de<br />
nye kontrakter med Falck og Roskilde Brandvæsen,<br />
der begge har købt nye ambulancer og ansat fl ere<br />
reddere for at leve op til aftalen med <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>.<br />
Det drejer sig ikke bare om at være hurtig. Vi<br />
udvikler også kvaliteten, siger Benny Jørgensen.<br />
Helikopter og sundhedsfaglig rådgiver<br />
Fra 1. maj 2010 kan Vagtcentralen <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong><br />
også vælge at sende en akutlægehelikopter på<br />
vingerne.<br />
Samtidig får Vagtcentralen en sundhedsfaglig<br />
rådgiver – det kan være en anæstesisygeplejerske,<br />
der er vant til at rykke ud med akutbil - til at hjælpe<br />
politiet med at vurdere, hvornår det skal gå stærkt,<br />
og som kan rådgive borgerne direkte i telefonen, for<br />
eksempel om at give hjertemassage eller lægge en<br />
tilskadekommen i afl åst sideleje.<br />
Basen er Ringsted, hvorfra den inden for godt<br />
20 minutter vil nå frem overalt på <strong>Sjælland</strong>.<br />
Alt betales af en donation fra Trygfonden på<br />
50 mio. kr.
Operativ chef Ken Theiltoft viser en af Roskilde<br />
Brandvæsens nye ambulancer med ny monitor<br />
til for eksempel at overvåge hjertepatienter. Via<br />
telemedicinsk kontakt med hjertelæger afgøres det<br />
om patienten skal køres direkte til hjerteoperation<br />
på Gentofte eller Rigshospitalet.<br />
De første ambulancer i <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong>-design er kommet på<br />
landevejene. Redderne får nye<br />
uniformer<br />
Ambulancen er gul og grøn<br />
De første af fremtidens ambulancer i trafi ksikre gule<br />
og grønne farver kan nu ses i gadebilledet.<br />
Falck-redderne Paw Hofgaard Møller og Kenneth<br />
Krarup kan godt acceptere at sige farvel til de rødhvide<br />
ambulancer.<br />
– De nye ambulancer er pæne – og så kan vi bedre<br />
ses, fastslår Paw Hofgaard Møller.<br />
Både Falck og Roskilde Brandvæsen har i forbindelse<br />
med de nye kontrakter om ambulancekørsel i<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> udvidet med fl ere ambulancer, der<br />
får et særligt <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>-design.<br />
De tidligere konkurrenter fra Falck og Roskilde<br />
Brandvæsen arbejder nu sammen, og det har redderne<br />
absolut ingen problemer med. Redderne får<br />
gradvist nye uniformer, der matcher ambulancernes<br />
farver.<br />
– På de nye uniformer får vi kompetenceskilte på<br />
ryggen og brystet, fremhæver paramediciner Paw<br />
Hofgaard Møller.<br />
Alle på et skadested kan dermed se, hvem der er<br />
hvem. Er du paramediciner, behandler, assistent eller<br />
elev? Kører du ambulance, lægebil eller akutbil?<br />
Skiltene sidder fast med velcro og kan lynhurtigt<br />
udskiftes. <br />
Masser af blå blink<br />
Udrykninger i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> om året:<br />
78.000 ambulancer<br />
13.000 lægebiler<br />
7.000 akutbiler<br />
Falck-redderne Kenneth Krarup og Paw Hofgaard<br />
Møller i ny ambulance, nye uniformer og med<br />
paramedicinerens medicintaske.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 23
24<br />
Kodeks for god patientkommunikation nikation<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> har som den første region<br />
vedtaget et kodeks for god patientkommunikation.<br />
Du kan fi nde hele kodekset på adressen<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
Der er produceret en fi lm om<br />
god patientkommunikation på<br />
baggrund af det nye kodeks.<br />
Skuespiller Søs Egelind har<br />
hovedrollen i fi lmen, som<br />
er tænkt som inspiration til<br />
personalet.<br />
Alle afdelinger på regionens<br />
sygehuse og psykiatrien<br />
vil i løbet af foråret få et<br />
eksemplar af fi lmen.<br />
Klar tale<br />
Kodeks for god<br />
patientkommunikation<br />
- VI ER TIL FOR DIG<br />
intra.regionsjaelland.dk/patientkommunikation<br />
Her kan du også fi nde tips og inspiration til god<br />
patientkommunikation.<br />
Klar Kllaaaaaaaaaaarrrr tale<br />
Kodeks Kodekkks eksss s for<br />
god<br />
patie patientkommunikation<br />
ien ennnnntko ttt m<br />
- - VI VI ER ER ERR RRR TIL TI TT T L FO FOR DIG
Patientkommunikation<br />
Vær nærværende<br />
Et godt tværfagligt samarbejde er et must for god kommunikation med patienterne.<br />
Det er holdningen hos personalet på Gynækologisk/Obstetrisk Afdeling i Holbæk,<br />
som er blevet kigget over skuldrene af kommunikationsforsker Helle Petersen<br />
Ulla Hansen er afdelingssygeplejerske for Gynækologisk<br />
Afdeling i Holbæk, der har omkring 20<br />
ansatte. I hverdagen møder personalet patienter,<br />
der er vidt forskellige. Nogle har mistet et barn eller<br />
skal have foretaget et planlagt indgreb, andre lider<br />
af en kræftsygdom og er indlagt i længere perioder.<br />
Ulla Hansen stiller høje krav til mødet med den<br />
enkelte patient:<br />
– Nærvær. Først og fremmest må du være til stede<br />
og have dine tanker hos patienten og ikke tænke på,<br />
at om lidt ringer telefonen inde på kontoret. Det er<br />
vigtigt at prøve at læse patienten ved at spørge ind<br />
til, hvordan patienten har det. Ved at være gode lyttere<br />
får vi at vide, hvad der er vigtigt for patienten.<br />
Sammen er vi gode<br />
Selv om Ulla Hansen har lang erfaring som sygeplejerske<br />
og leder, betragter hun ikke sig selv som den,<br />
der har svaret på alt. Hun lægger derfor stor vægt på<br />
at dele viden.<br />
– For alle faggrupper i afdelingen gælder det, at<br />
vi konstant er i en læringsproces. Vi har indført en<br />
ugentlig morgenkonference, hvor vi gennemgår<br />
nogle af vores kræftpatienters sygehistorie. Alle har<br />
noget at bidrage med. For eksempel har jeg lært<br />
meget af de unge, som måske pludselig giver udtryk<br />
for nye synsvinkler. Det tværfaglige samarbejde er<br />
vigtigt, og når vi arbejder sammen, kan vi løse det<br />
meste.<br />
Resultater følger<br />
Tekst: Annette Westphal Thuesen<br />
Foto: Mikkel Bache og Jan Djenner<br />
Afdelingens opskrift på god kommunikation er, at<br />
skriftlig information altid skal følges op af mundtlig.<br />
Der bliver lagt vægt på stuegang og at skrive gode<br />
rapporter. Og nogle gange ved stuegang kan lægen<br />
spørge patienten: Hvad var det, vi blev enige om?<br />
Så man sikrer sig, at patienten har forstået, hvad det<br />
drejer sig om.<br />
– Patienten skal opleve at blive godt modtaget lige<br />
fra den første undersøgelse i ambulatoriet til senere<br />
indlæggelse. Hele vejen igennem skal patienten<br />
være informeret om, hvad der skal foregå. Det<br />
samlede indtryk skal være, at vi er her for patienterne.<br />
Vi har meget fokus på at hjælpe hinanden og<br />
sørge for at følge op på det, der sættes i gang. Det<br />
skal være sådan, at patienterne kan stole på os, at vi<br />
lever op til det, vi lover.<br />
Når de unge kolleger efterlyser håndfaste regler,<br />
må Ulla Hansen ofte skuffe dem.<br />
– Vi må respektere patienterne og deres holdning<br />
til det at være syg. Nogle har lagt planer for, hvad<br />
der skal ske lige til det sidste, andre har slet ikke<br />
forholdt sig til, at de er syge. Der er meget etik i det.<br />
Nogle gange overvejer vi, om vi skal give patienten<br />
en diagnose eller ej. Nogle gange er det vigtigt,<br />
andre gange er det ikke. Vi kan alle være i tvivl. Vi<br />
kan godt sige nogle svære ting til patienten, men<br />
må læse dem, respektere deres valg, og måden vi<br />
overbringer et budskab på kan være forskellig fra<br />
den ene patient til den anden. <br />
Kommunikationsforsker Helle Petersen har fulgt de Gynækologisk/Obstetriske<br />
afdelinger i Holbæk og Næstved i efteråret gennem et forskningsprojekt<br />
om patientkommunikation. Resultaterne herfra er på vej og<br />
skal bruges til at udvinde generel viden om patientkommunikation.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 25
26<br />
Travlhed med sigtelinjer<br />
på Refsnæs<br />
Tre projekter er rigtig godt i gang på<br />
Synscenter Refsnæs. De handler blandt<br />
andet om ledelse, medarbejderudvikling<br />
og den svære samtale<br />
Synscenter Refsnæs blev for godt et år siden samlet<br />
til én ny enheds- og projektorganisation.<br />
I den forbindelse blev der sammensat en ny ledergruppe,<br />
som består af nye ledere samt ledere med<br />
nye ledelsesområder.<br />
Sigtelinjeprojektet »Projekt god ledelse« handler<br />
blandt andet om at skabe fælles forståelse og gensidige<br />
forventninger til god ledelse og om defi nition af<br />
ledelsesroller, spilleregler og arbejdsform.<br />
Projektet har resulteret i et færdigt koncept over<br />
forventninger til god ledelse, og meget snart foreligger<br />
der et samlet ledelsesgrundlag, herunder en<br />
kompetencefordelingsplan.<br />
Sammenfattende skal arbejdet med »Projekt god<br />
ledelse« bidrage til at skabe attraktive arbejdspladser<br />
gennem udvikling for at fremme et godt arbejdsmiljø<br />
for såvel ledere som medarbejdere.<br />
Kompetenceudvikling<br />
Et andet sigtelinjeprojekt handler om at udvikle<br />
og holde kursus i synsfaglig basisviden. Projektet<br />
er en del af Synscenter Refsnæs samlede kompetenceudviklingsplan,<br />
der skal gøre medarbejderne<br />
på Refsnæs til de bedst uddannede, når det gælder<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
Mange steder i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> arbejdes der med<br />
de såkaldte Sigtelinjeprojekter. Pengene stammer<br />
fra budget 2009. Medarbejderne kom med 160<br />
projektforslag.<br />
synsfaglig viden. Konceptet er færdigudviklet og det<br />
første af to basiskurser har fundet sted. Der var 25<br />
deltagere, og de blev undervist i tre dage.<br />
Svære samtaler<br />
Et team på Synscenter Refsnæs tager sig af mennesker<br />
med Spielmeyer-Vogt sygdom (S/V).<br />
Det er en medfødt, alvorlig og fremadskridende<br />
sygdom, der især angriber nervesystemet. Den udvikler<br />
sig over 15 - 25 år, og med tiden sættes stadig<br />
større dele af centralnervesystemet ud af funktion<br />
med deraf følgende fremadskridende og omfattende<br />
handicap.<br />
Sigtelinjeprojektet har betydet, at dette team har<br />
holdt en temadag med overskriften<br />
»Den svære samtale og Døden som et vilkår«.<br />
Psykolog og leder af kræftrådgivningen i Nordjylland,<br />
Inge Kaldahl, var oplægsholder og inspirator<br />
på dagen, som især satte fokus på to emner:<br />
At udvikle egne personlige forudsætninger og<br />
kompetencer i de eksistentielle og etiske dilemmaer,<br />
den professionelle bevæger sig i under den svære<br />
samtale.<br />
At arbejde med begreberne mod, nærvær og<br />
autenticitet – dette at turde være sig selv i disse<br />
vanskelige møder.<br />
Denne dag blev der sat ord på menneskets eksistentielle<br />
grundvilkår: Døden, friheden, meningsløsheden.<br />
De »store ord«, som det kan være svært at<br />
beskæftige sig med.
Åbent, lyst og brugervenligt. Det er<br />
idéen bag det nye design, der lanceres<br />
på regionens hjemmeside til maj<br />
Nyt design<br />
på vej<br />
Af Kirsten Rosenberg<br />
Det er ikke kun designet, der bliver anderledes, når<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> til maj lægger skærme til en ny<br />
forbedret hjemmeside.<br />
I løbet af det sidste år har Kommunikation<br />
brugertestet regionens sider ved at fi lme og iagttage<br />
brugere, mens de søger informationer. Andre<br />
brugere er blevet interviewet, og det nuværende<br />
indhold på hjemmesiden er blevet målt og vejet.<br />
Resultaterne af de seneste måneders anstrengelser<br />
skal føre til en helt ny brugervenlig indretning på<br />
regionens hjemmeside.<br />
Brug brugernes briller<br />
Når man ikke kender regionen indefra, kan det være<br />
rigtigt svært at fi nde informationer på regionens<br />
hjemmeside i dag. Det skyldes, at både struktur og<br />
indhold bærer præg af interne betegnelser og af en<br />
intern tankegang.<br />
Fremover skal vi endnu mere end i dag have<br />
brugernes briller på, hver gang vi lægger indhold på<br />
hjemmesiden.<br />
Vi skal i langt højere grad ramme det sprog, brugerne<br />
taler, og kalde vores ydelser det, de er, frem<br />
for at pakke tingene ind i fagord.<br />
Det vil Kommunikation sikre ved at udbrede<br />
kendskabet til strategi og retningslinjer for hjemmesiden<br />
i organisationen.<br />
Når indholdet er på plads, er designet glasuren,<br />
der skal få »kagen« til at glide nemmere ned. Det<br />
Følg projektet på intranettet<br />
Projektet bag regionens nye hjemmeside<br />
hedder NetOp (Net Optimering). Det løber<br />
i tre år, og lanceringen til maj er den første<br />
af fl ere etaper. Målet er at lave én fælles<br />
skal give brugerne lyst til at tage en bid, og så skal<br />
de helst opleve, at indhold og ydre går op i en højere<br />
enhed.<br />
Tanken bag det nye design er at åbne for et lysere,<br />
mere venligt og mindre kantet indtryk af <strong>Region</strong><br />
<strong>Sjælland</strong>, som samtidig gør det nemt for brugerne at<br />
orientere sig på siden.<br />
Designet forsøger desuden at få det cirkelmønster,<br />
der oprindeligt er tænkt ind i logoet, mere i spil, så<br />
regionens identitet kommer bedre til udtryk.<br />
Sygehusene<br />
Efter sommerferien gælder det sygehusenes hjemmesider.<br />
Målet er at indarbejde dem i en fælles<br />
struktur, så de i højere grad understøtter de tværgående<br />
patientforløb, som patienterne ofte indgår<br />
i. <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> er et samlet virke, og det skal<br />
hjemmesiden også afspejle.<br />
Allerede i løbet af foråret vil der begynde at<br />
komme nye oversigtskort til sygehusenes sider. Det<br />
er nogle af de mest efterspurgte informationer. De<br />
nye kort vil gøre det lettere for patienter og pårørende<br />
at fi nde sygehuset, den enkelte afdeling og en<br />
parkeringsplads til bilen. <br />
brugerorienteret hjemmeside for alle<br />
regionens ydelser. Læs mere her<br />
http://intra.regionsjaelland.dk/netop.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 27
28<br />
Tænk, hvis man kunne lave varme ud af<br />
tang og slam. I Solrød Kommune bliver<br />
det måske fremtid – med støtte fra<br />
regionen<br />
Tekst: Anine Asklund Foto: Gert Ellegaard<br />
Tangen tjekkes: Steen Danielsen, leder af Teknisk<br />
Administration i Solrød Kommune, sammen med<br />
projektmedarbejder Anders Fredenslund på stranden.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
Fra<br />
STINKENDE<br />
På strandene i Solrød Kommune har de tangproblemer.<br />
Som kommunens miljøchef Lotte Kjær<br />
fortæller:<br />
– Der er bunker af tang, der skyller ind i hele<br />
strandsæsonen i hele Køge-bugt området. Det ligger<br />
og rådner. Og det stinker simpelthen. Strandene kan<br />
i perioder være ufremkommelige. Du kan simpelthen<br />
ikke komme derned på grund af tangen.<br />
– Traditionelt har man i biogas haft fokus på gylle,<br />
gylle og gylle. Men hvad med os, der ikke har meget<br />
landbrug med husdyr, spørger han.
TANG<br />
til miljøvenlig varme<br />
Solrød Kommune har udarbejdet et projekt, hvor de<br />
vil anvende tangen. Men udover tang vil kommunen<br />
også gerne bruge andre »rester«: Slam fra kommunens<br />
rensningsanlæg og grødeskær, som er de<br />
afklip, der ligger tilbage, når kommunen har klippet<br />
engene ved vandløb og søer.<br />
Netop afklippet udgør ifølge Lotte Kjær et stort<br />
kvælstofproblem for kommunens vandmiljø.<br />
For at få en stabil kilde af bioaffald – og for at<br />
inddrage et virksomhedsperspektiv – skal projektet<br />
også undersøge potentialet i bioaffald fra virksomheden<br />
CP Kelko, der producerer pektin ud af citrusskaller.<br />
Bioaffaldet koster virksomheden mange penge<br />
og meget energi at bortskaffe. Alt i alt er der mange<br />
ulemper, der pludselig kan blive vendt til fordele.<br />
Store visioner<br />
Der er mange deltagere i projektet, for der er mange<br />
aspekter, der skal undersøges for blandt andet at<br />
vurdere, om bioaffaldet har den optimale organiske<br />
sammensætninger.<br />
Fakta<br />
Vækstforum <strong>Sjælland</strong> har givet 1,1 millioner<br />
kroner til projektet, der er nytænkende i<br />
den måde, det kombinerer restprodukter<br />
Roskilde, Københavns og Århus Universiteter,<br />
Rambøll og Grønt Center er med i projektet og skal<br />
blandt andet undersøge, hvordan man kan vaske<br />
eventuelle sundhedsskadelige stoffer ud, og hvordan<br />
materialet rådner mest effektivt.<br />
Er der for eksempel forskel på sommer-tang og<br />
vinter-tang?<br />
Hvis potentialet er så godt, som man håber, åbner<br />
det for store visioner for kommuner, som har lange<br />
kyststrækninger, men kun lidt landbrug.<br />
Steen Danielsen, der er leder af Teknisk Administration<br />
i Solrød Kommune, forklarer:<br />
– Vores idé er at udnytte viden om biogas, men<br />
at bruge alternative organiske materialer end dem<br />
man hidtil har anvendt. Konkret er vores vision, at<br />
projektet på sigt ender med opførelse af et CO2besparende<br />
biogasanlæg.<br />
– Solrød vil heldigvis dele deres gode idé med<br />
andre kommuner, der har store kyststrækninger.<br />
Dem er mange af i <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong>, tilføjer Steen<br />
Danielsen. <br />
fra industrien og kommunens egne<br />
naturprodukter til at udvikle biogas som<br />
varmeforsyning.<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 29
30<br />
På Slagelse Sygehus har personalet<br />
spurgt en gruppe hjertepatienter,<br />
hvordan de har oplevet blandt andet<br />
den fysiske træning.<br />
En høj grad af<br />
professionalisme, tryghed<br />
og hjælp og støtte til de<br />
udfordringer, en hjertepatient<br />
står med. Det var patienternes<br />
tilbagemeldinger til personalet<br />
under et dialogforum på<br />
Slagelse Sygehus<br />
Hvordan oplever patienterne det?<br />
Tekst: Fysioteraput Rasmus Gormsen Hansen<br />
og sygeplejersker Dorthe Lech Bjarnholt og<br />
Stine Gundtoft Roikjær<br />
I kardiologiens tværfaglige regi på Slagelse Sygehus<br />
er vi interesseret i at kende hjertepatienternes oplevelse<br />
af deres indlæggelse og ambulante opfølgning,<br />
inklusiv fysisk træning.<br />
Som led i kvalitetsudvikling af vores patientforløb,<br />
valgte vi at holde et dialogforum, hvor vi inviterede<br />
patienter såvel som en tværfaglig personalegruppe,<br />
inklusiv repræsentanter fra ledelsen, ind til en<br />
særlig styret dialog. Patienterne fi k de første to til<br />
tre timer til at fortælle deres egen historie om deres<br />
oplevelse af at være hjertepatient. Personalet skulle<br />
være lyttende og afventende og måtte ikke kommentere<br />
på patienternes udsagn. Først da »boksen«<br />
med personalet blevet åbnet, var det personalets<br />
refl eksioner over patienternes fortællinger, som var<br />
interessante. Patienterne sluttede af med at kommentere<br />
på personalets udmeldinger.<br />
Formålet var at skabe forudsætninger for at<br />
udvikle kvaliteten af vores sundhedsydelser med<br />
udgangspunkt i patienternes oplevelser. Baggrunden<br />
var en rapport fra Hjerteforeningen og Institut<br />
for Sundhedsvæsen, som viser en markant forskel<br />
mellem, hvad Sygehusene mener at tilbyde patienter<br />
ved hjerterehabilitering, og hvad patienterne egentlig<br />
oplever at blive tilbudt. Særligt påfaldende er, at<br />
ESSET - FEBRUAR 2010<br />
17 procent af patienterne angiver at have fået tilbudt<br />
psykisk støtte til sig selv, mens sygehuset mener, at<br />
88 procent har fået tilbudt støtten.<br />
Patienterne oplevede en høj grad af profesionalisme,<br />
som skabte tryghed i fl ere faser af forløbet.<br />
Særligt fremhævede de, at de fi k hjælp og støtte<br />
til nøjagtig de udfordringer, som de stod med. De<br />
pegede på, at der til tider var manglende kontinuitet<br />
imellem de forskellige sygehuse.<br />
Patienterne efterspurgte yderligere mulighed for,<br />
at personalet kunne følge op på behandlingen og<br />
vejlede dem i deres fortsatte liv som hjertepatient –<br />
herunder især psykologisk støtte til en svær tid, hvor<br />
mange skal ændre livsstil.<br />
Samlet set har vores dialogforum gjort klart, hvad<br />
der tilgodesér patienternes behov på en meningsfuld<br />
måde, for eksempel at den fysiske rehabilitering<br />
giver glæde og tryghed. Samtidig har vi fået rettet<br />
opmærksomheden på, hvad der med simple metoder<br />
kan forbedres.<br />
Det har været en god proces for os at arbejde med<br />
dialogforum. Det er vores mål at integrere metoden<br />
som en naturlig del af vores arbejde med kvalitetsudvikling<br />
fremover. <br />
Arkivfoto: Thierry Wieleman
Glimt fra hverdagen<br />
Lige i øjet<br />
Øjenafdelingen på Næstved Sygehus er kåret<br />
som bedste uddannelsessted for kommende<br />
øjenlæger 2009 i Danmark. Det er Foreningen<br />
af Yngre Oftalmologer (FaYO) der har kvalitetsstemplet<br />
afdelingen med FaYO-prisen, som vil<br />
blive uddelt ved årsmødet i Dansk Oftalmologisk<br />
Selskab den 6. marts 2009.<br />
Foreningen lægger især vægt på, at afdelingen<br />
prioriterer at alle yngre læger oplæres i en eller<br />
anden form for kirurgi.<br />
Desuden høster afdelingsledelsen anerkendelse<br />
for at vægte en åben evalueringskultur,<br />
hvor det er ok at indrømme fejl, og hvor relevante<br />
problemstillinger tages op.<br />
Mathilde på fi re år, indlagt på Børneafdelingen på<br />
Roskilde Sygehus, blæser sæbebobler med klovnen<br />
Ludo, som besøger afdelingen hver torsdag.<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> har sygehusklovne på sygehusene<br />
i Næstved, Nykøbing Falster, Holbæk og Roskilde.<br />
Foto: Thomas Brodersen<br />
ESSET - FEBRUAR 2010 31<br />
Arkivfoto: Thierry Wieleman
Udfordringer<br />
på fl ere<br />
fronter<br />
Der er brug for at holde fokus på<br />
horisontlinjen og retningen, når<br />
udfordringerne er, som de er netop nu<br />
Af Jens Andersen<br />
Vi er ved at gøre regnskabet for 2009 op. Det er ikke<br />
færdigt endnu, men alt tyder på, at vi som forudset<br />
ved budgetstatus i november kommer ud med<br />
underskud for første gang i regionens levetid. Et<br />
underskud, som blandt andet indebærer et resultat<br />
på den forkerte side af de 100 mio. kr. for sygehusene<br />
samlet.<br />
Underskuddet ser ud til at være koncentreret i<br />
Sygehus Syd.<br />
Det kan desværre betyde afskedigelser, selv om vi<br />
naturligvis prøver at undgå det.<br />
I <strong>Region</strong>shuset har konsekvenserne af sparekravene<br />
i budgettet betydet varslet afskedigelse af knap<br />
2o medarbejdere.<br />
<strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> er ikke den eneste region, der<br />
har svært ved at få pengene til at strække. Det er et<br />
generelt problem i alle regioner.<br />
En gigantisk opgave<br />
Det nye år har budt velkommen til et nyt regionsråd<br />
og en ny formand. 24 ud af 41 medlemmer er nyvalgte.<br />
Det betyder nye arbejdsgange og nye måder,<br />
vi skal arbejde på. Det giver udfordringer af den<br />
positive slags.<br />
Rådet har en gigantisk opgave foran sig, når det<br />
gælder om at få besluttet den nye sygehusplan i de<br />
kommende måneder. Men rådet har ikke tøvet med<br />
at tage fat på opgaven, og man er enige om, at hovedelementerne<br />
i planen skal være besluttet inden<br />
påske, så <strong>Region</strong> <strong>Sjælland</strong> er med i kapløbet med de<br />
andre dele af landet om at få penge til fremtidens<br />
sygehusvæsen.<br />
Her ud over har vi mange andre projekter i<br />
støbeskeen. Og vi har en masse daglige opgaver,<br />
som vi alle skal passe. Det er stadig det vigtigste.<br />
Sikker drift har været et nøgleord fra regionen<br />
blev født - og er det fortsat.<br />
Det står bare ikke alene. Udvikling, kvalitet<br />
og nye mål er føjet til.<br />
Tag handsken op<br />
Udfordringer har vi nok af. Udfordringer<br />
kan være af både positiv og negativ karakter<br />
– nogle kommer udefra, andre er selvvalgte.<br />
Men i udfordringen ligger, at man<br />
bør og skal tage handsken op og søge en<br />
løsning – der er ingen vej udenom - også<br />
selv om man måske synes, at problemet<br />
nogle gange bunder i urimelige vilkår,<br />
man ikke selv er herre over.<br />
Vi skal også være i stand til<br />
at tage imod de nye udfordringer,<br />
som vi hele tiden<br />
får udefra.<br />
Det er vigtigt at vi<br />
arbejder sammen om<br />
udfordringerne – og ikke<br />
mindst at vi alle ved, hvad<br />
målet er:<br />
Bedst mulig betjening,<br />
behandling og levering af<br />
ydelser i alle dele af vores virksomhed.<br />
Vi er til for borgerne.