Læs hele beretningen her.
Læs hele beretningen her.
Læs hele beretningen her.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
BØGESTRØMMEN Søkort nr. 161 + 162<br />
UB septemper 2010<br />
Her berettes om ’GODE STEDER FOR JOLLESEJLERE’ fra Faxe Bugt gennem Bøgestrømmen syd om<br />
Sjælland til Storstrømsbroen. Rundt om Møn og Grønsund med Falsters nordkyst.<br />
INDLEDNING<br />
Kommer man fra Stevns Klint, har de fleste kurs mod Soldaterne – indsejlingen til Bøgestrømmen.<br />
Tidligere var <strong>her</strong> et grønt og et rødt fyr, der stod vagt på hver sin betonklods. I dag to moderne fyr.<br />
Er du jollesejler, er der mange smukke, snedige og hyggelige steder. Store, lavvandede områder,<br />
hvor kølbådene ikke kan sejle.<br />
I Bøgestrømmen er der læ, lavt vand og fladt vand. Sejlskibene har benyttet de læ steder i mange<br />
hundrede år. F. eks. hvervede Chr. IV hollandske lodser til dette farvand. Midt i 1800-tallet var der<br />
over 3000 lodsninger pr. år. Besøg lodshuset på marken bag Nyord By. Det er istandsat af<br />
Bådelauget Udsigten, som vise udstillinger i staldene på Kalvehave Havn hver sommer.<br />
Jungshoved. Her ligger store sten. Stedet hedder netop Stenhage! Sæt en udkig i stævnen og vær<br />
enige om signalerne ”Sb – Bb”?<br />
Dyndekrogen: Er lidt speciel. Det er en lavvandet bugt, der skærer sig ind mod Jungshoved. Lige<br />
nord for Trindelen styrer man mod land. Når man kan se, at Bønsvighoved Skov mod nord og Bøged<br />
Skov mod syd springer lidt frem, er man der, de indrammer Dyndekrogen. Der er læ for alle vestlige<br />
vinde og de lave grunde giver læ for søen fra de andre sider. 0,5 m vand! 3.<br />
STAVRBY bådehavn. Kan f.eks. være første stop. Renden sander af og til – til! Det kan som regel<br />
klares ved at hoppe udenbords og skubbe jollen. Et hyggeligt sted, hvor fiskerne er til at snakke<br />
med 2. .<br />
Jungshoved Kirke: Efter et check på søkortet, kan du sejle i en stor bue mod N – NW og<br />
efterhånden sigte mod pynten kaldet Slotsbakke. Bag pynten er der en bro at fortøje til. Her er et af<br />
stederne, hvor Snaphanerne holdt til i deres kamp mod svenskerne. Når svenskerne kaldte de<br />
danskere, som kæmpede for landets frihed, for snaphaner, betød det, at de var fredløse og kunne<br />
dræbes uden rettergang 2 . <strong>Læs</strong> videre om Gøngehøvdingen Svend Poulsen.<br />
Kohave. ¼ mil N for Sandvig er der en udmærket plads, en gul ankerbøje. Kysten er mudret 2. .<br />
Sandvig Havn. Her er endnu - levende historie. Foruden flere træjoller, dels velholdte i træ<br />
Velholdt slæbejolle i Sandvig 2008. UB.
dels i forskellige stadier af ’glasfiberisering’. For eksempel en grøn jolle. Den har sejlet som lodsbåd.<br />
Vi besøgte Mogens Johansen på 87 år 2 (2008)<br />
Den grønne Lodsbåd ND 300 af Sandvig.<br />
2008. UB.<br />
Fisker Mogens Johansen,<br />
Sandvig, maj 2008. UB<br />
Han fisker stadig lidt. Hans båd har registreringsnummer ND 300 Næstved Distrikt. Måler 21 fod og<br />
7 tommer i længde, er glasfiberforstærket og udslidt. Dens første motor var en Solo, siden kom der<br />
en to-cylindret Marstalmotor, der stadig virker. Jollen er bygget 1930 af Frederiksen i Stubbekøbing.<br />
Og der var fest, da de kom hjem med den! Det var lods Hans Espensen på Nyord, der havde bestilt<br />
den og siden sejlede den 2 .
Kindvig var udskibningssted for byen længere oppe i land. I dag jollehavn. Ca. 1 m vand.<br />
Fig. 28. Fig. 29. Nærmeste mulighed for proviantering er Mern – 5 km.<br />
Ålborgjolle og rød jolle i Kindvig. 2008. UB. Tre smukke bagdele i Kindvig. 2008 UB.<br />
Viemose Skov. Tæt ved lysningen i skoven, bag sivene ligger UDSIGTEN. Tidligere et<br />
bådebyggerværft, hvor der blev bygget ca. 550 fiskefartøjer. Både N for og S for lysningen, kan man<br />
komme tæt på kysten. Og udfor værftet er der en lille bro.<br />
I dag holder Bådelauget UDSIGTEN til i den samme bygning. Formanden hedder Stephen<br />
Weisbrod. Tlf. 5581 6063. De indsamler egnstypiske både, restaurerer dem og sejle i dem.<br />
Om sommeren har de en udstilling i staldene i Kallehave Havn 2.<br />
Lige overfor mod E, ligger<br />
Nyord. Øst for Sandvig og Kindvig ligger den nydelige Ø med et nydeligt samfund med en pæn lille<br />
havn.<br />
Lavt vands pram i Balle Strand Havn. Lille, køn smakkejolle i Balle Strand. 2008.<br />
Foto: UB 2000<br />
Går man op i byen til den sekskantede kirke, bør man søge mod vest og ud på marken. Dér ligger<br />
det lille lodshus med røde sten. Med et vindue til hvert af de tre verdenshjørner.
Lodshuset på Nyord<br />
Kallehave Havn. Ligger på Sjællands SE-lige hjørne. Gl. havn umiddelbart bag færgelejet.<br />
Marinaen lidt mod W. I Gl. havnen er der diesel- og benzinstander ved ophalerstedet. 100 m til<br />
købmanden. Mod øst på havnen ser man de gule stalde, der blev brugt i 1980-erne til syge dyr til<br />
veterinæren på Lindholm. NU arrangerer Bådelauget UDSIGTEN jolle- og fiskeriudstillinger om<br />
sommeren. (Se tlf. nr. ved ”Viemose Skov”). Sejlklubben Ulvsund er – som regel – hjælpsom mod<br />
sejlere.<br />
Borreknolden med sine 33 m et markant pejlemærke på sejladsen gennem Ulvsund,<br />
Tærø – <strong>her</strong> skiller vandene. Alle kølbådene sejler som regel nordenom øen forbi Peters Værft.<br />
Jollesejlere kan sejle søndenom og bruge en smutvej til Grønsund. Hvis man kan lægge masten, er<br />
der en bro på Bogø-dæmningen, som udmærket kan benyttes 2. . Forinden er der en del grunde man<br />
bør sejle udenom. Tærø er privatejet og man ønsker ikke besøg. I nødsfald kan man overnatte 1 nat<br />
på øens NE-lige spids i læ af den 11 m høje bakke. Bedst fra E-siden.<br />
Langø er privatejet og landfast. Man kan – i en jolle – sejle helt ind mellem Langebæk Skov og<br />
Langø. I bunden er der et hyggeligt sted, som jolleklubben vedligeholder. Der er en vej op til<br />
Langebæk By, men ingen forretninger.<br />
Bogø er mere interessant. Færgehavnen omtales ved beskrivelserne af Grønsund. På Bogø’s NE-lige<br />
hjørne er et landingssted lidt syd for Ellenæs Hage, dér hvor vejen fra Gammelby fører ned til<br />
vandet. I byen er der købmand og der var en kendt chokoladefabrik(?) og en berømt pibeskærer(?).<br />
Kommer man øst fra og har passeret Kallehave, kommer der nogle interessante manøvrer igennem<br />
Langø Vrid. Dels passerer man det historiske Peters Værft, hvor man kan lande og evt. sove 1 nat.<br />
Efter at have passeret Tærø, nærmer man sig Farøbroen. Mellem Stammenakke ved det røde<br />
mærke og før Store Fredsskov er der en landing for mindre både, hvor man kan aftale sig til en<br />
overnatning.<br />
Bakkebølle er stedet, hvor man kan vælge mellem fire kurser:<br />
Mod NNW til Vordingborg og Valdemar Sejrs Gåsetårn.<br />
Mod NW forbi Masnedø med Masnedø Marinecenter og Vordingborg Trafikhavn med proviantering.<br />
Mod S og østover i Grønsund.<br />
Mod W med Gåbense før broen og Orehoved efter broen. Gåbense var færgested fra gammel tid<br />
indtil Storstrømsbroen blev åbnet i 1937. Drejer I hårdt bagbord og går stik S langs broen, ligger<br />
der et cafeteria 2. .
GRØNSUND på FALSTER- SIDEN Søkort 162<br />
Beskrives fra Farøbroen østover til Østersøen.<br />
Lige efter Farnæs Pynten er der et landingssted<br />
Vejrstation Sortsø Strand ligger lige ud til Sortsø Gab: Placeret 1m over havet. På i-nettet leverer<br />
de blandt andet Sydhavsvejr, strømforhold, skibspositioner, nedbørs-radar, astronomi, om høj- og<br />
lavvande m.m. Præcis hvor ligger den? Fortæl, fortæl!!<br />
Sortsø By har også et landingssted.<br />
W for havnen er der en vifte af små broer. Prøv dem!<br />
Stubbekøbing. Her holdt TS Pinsestævne i 2009. Stilfærdig by, levende havnefoged. Færge til Bogø.<br />
Fribrødre Å øst for Stubbekøbing var i Vikingetiden et slavisk reparationsværft for skibe.<br />
Østover er kysten stenet!<br />
Borreknold med sine 8 m varskoer den, at man nærmer sig færgebroen, hvor Marie Grubbe (1643-<br />
1718) oplevede den store kærlighed og tilbragte sine sidste år som færgekone. Se mindestenen.<br />
Syd for Skansepynt går Gåsesand’et langt ud.<br />
Abild Vig ligger midt i forløbet af Østerskov, en mil efter Meelse Klint. God ankerplads 3. .<br />
Hesnæs. Efter Hestehoved Pynten sejler man ud i Østersøen. Det gør man kun med gode vejrudsigter!<br />
Er den eneste havn før Gedser!!<br />
GRØNSUND på BOGØ & MØN-SIDEN<br />
Beskrives fra Farøbroen østover til Østersøen.<br />
Bogø. En mil efter broen, er det muligt at gå i land ved Skansen eller Vesterskoven. Lige S for fyret<br />
har strømmen skåret sig helt ind til øen.<br />
Bredmade Hage ligger endnu en mil sydligere. Et lavvandet område, som opbygges dagligt af det<br />
materiale der høvles af under Vesterskov.<br />
Bogø Havn ligger 1 sømil S for Bogø By. Her må man årligt holde renden fri for tilsanding. Blandt<br />
andet for at den lille færge kan komme igennem til Stubbekøbing. Ruten opretholdes for turisterne.<br />
Bogødæmningen, som før omtalt, er der en bro i dæmningens østlige ende, som kan benyttes,<br />
hvis masten kan tages ned. En snild genvej, så man ikke behøver at sejle ud i Østersøen.<br />
Færgegården ved dæmningens kontakt med Møn har formodentlig været den landing, Marie<br />
Grubbe benyttede i sin tid som færgekone først i 1700-tallet? For øvrigt har der været livlig aktivitet<br />
for færgemændene <strong>her</strong> på egnen. Dels mellem Sjælland, Møn og Falster, også til Bogø og ind i<br />
Fanefjord Kirke, som har været søgt af temmelig mange, målt efter kirkens størrelse. Kirken<br />
begyndte at få sin nuværende form i 1250, 100 år senere blev hvælvingerne dekoreret –<br />
formodentlig af Elmelundemesteren. Store og drabelige billeder, som måske kunne holde<br />
menigheden vågen under de lange prædikener – der foregik på latin. Også vikingerne lå ofte <strong>her</strong><br />
med deres skibe.<br />
Også Valdemar den Sejr samlede sin flåde <strong>her</strong>, for togterne mod venderne omkring årene 1170.<br />
Hårbølle Havn. God lille havn, med mulighed for diskrete overnatninger 2.<br />
Sejler man videre forbi flinteværket møder man de store, grunde ved fjorden udløb.<br />
Og fortsætter man, er det naturligvis med en god vejrudsigt og det rette udstyr til dønningernes frie<br />
løb sydfra. Mod NW er der ca. 12 sm til Klintholm Havn og god badestrand <strong>hele</strong> vejen.<br />
Undertegnede modtog – i sin tid – en ordentlig skideballe af havnefogeden, fordi vi kom sejlende i<br />
min udmærkede 17 fods smakkejolle, 2 erfarne sejlere og hver vore to 10-årige drenge. Ved den<br />
efterfølgende overnatning på Møns N-strand (jollen trukket på land med et anker langt ude), var det<br />
med den strenge betingelse, at hvis det blæste op, skulle vi straks sejle ud - uanset tidspunktet. Og<br />
det gjorde det så - og vi fire tog teltet ned, trak båden ud og satte sejl – kl. 4 om morgenen!<br />
(TS/Joller/Bøgestrøm/UB s.4)
Kilder:<br />
1. krak.dk<br />
2. Egne notater.<br />
3. Ankerpladser i Danmark. Komma 2009.<br />
4. Med vikingen som lods. Vikingeskibsmuseet. 1997.<br />
5. Maremindet; Finn Havland. Gad 1998.