Spolormens æg - en udfordring i økologiske ... - ICROFS
Spolormens æg - en udfordring i økologiske ... - ICROFS
Spolormens æg - en udfordring i økologiske ... - ICROFS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Spolorm<strong>en</strong>s</strong> <strong>æg</strong> - <strong>en</strong> <strong>udfordring</strong><br />
i <strong>økologiske</strong> svinebesætninger<br />
Af Hel<strong>en</strong>a Mejer, Parasitologi, Sundhed og Udvikling, Køb<strong>en</strong>havns Universitet<br />
Spolorm<strong>en</strong> er <strong>en</strong> parasit, der lever i tarmkanal<strong>en</strong> og er<br />
udbredt i alle egne af verd<strong>en</strong><strong>en</strong>, hvor der holdes grise.<br />
Uheldigvis tilgodeser dele af d<strong>en</strong> <strong>økologiske</strong> produktionsform<br />
ikke blot gris<strong>en</strong>e m<strong>en</strong> også parasitterne.<br />
Et igangvær<strong>en</strong>de tre-årigt projekt (PAROL) under Organic<br />
RDD arbejder derfor på at kortl<strong>æg</strong>ge smitt<strong>en</strong> i fem<br />
danske besætninger, for at forbedre rådgivning<strong>en</strong> omkring<br />
kontroll<strong>en</strong> af spolorm.<br />
Spolorm<strong>en</strong> kan være et<br />
problem, fordi d<strong>en</strong> kan<br />
påvirke gris<strong>en</strong>s tilvækst, foderforbrug<br />
og sundhed. Før<br />
d<strong>en</strong> etablerer sig i gris<strong>en</strong>s<br />
tarm, vandrer d<strong>en</strong> ig<strong>en</strong>nem<br />
gris<strong>en</strong>s lever og lunger, og i<br />
lever<strong>en</strong> giver d<strong>en</strong> ophav til<br />
hvide pletter kaldet ”ormepletter”.<br />
Er der mange af<br />
disse, bliver lever<strong>en</strong> kasseret<br />
på slagteriet og reduceret til<br />
dyrefoder. Indvoldsorm kan<br />
måske også være med til at<br />
forværre bakterieinfektioner<br />
og reducere effekt<strong>en</strong> af<br />
vacciner.<br />
Hårdføre <strong>æg</strong><br />
Spolorm<strong>en</strong> smitter mellem<br />
grise g<strong>en</strong>nem <strong>æg</strong> udskilt<br />
af de voksne orm i gris<strong>en</strong>s<br />
tarm. Når <strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e deponeres<br />
med gris<strong>en</strong>s gødning på<br />
mark<strong>en</strong> eller i stald<strong>en</strong>, skal<br />
der gå fra et par måneder<br />
til et par år før <strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e har<br />
udviklet <strong>en</strong> lille larve, som<br />
kan smitte nye grise. Ægg<strong>en</strong>e<br />
har <strong>en</strong> meget tyk skal,<br />
der beskytter larv<strong>en</strong> imod<br />
udtørring. Dette betyder,<br />
at <strong>en</strong> del af <strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e formår<br />
at overleve i mindst ni år<br />
på mark<strong>en</strong> under danske<br />
betingelser.<br />
Foldrotation<br />
Pga. d<strong>en</strong> lange udviklingstid<br />
smittes pattegrise normalt<br />
ikke af so<strong>en</strong>. Hvis der ligger<br />
<strong>æg</strong> på mark<strong>en</strong> fra tidligere<br />
år, vil pattegrise dog hurtigt<br />
blive inficeret efter faring.<br />
Der er således fundet 2-6 <strong>æg</strong><br />
med <strong>en</strong> larve i 5 gram jord<br />
fra faremarkerne. Umiddelbart<br />
lyder det ikke af meget,<br />
m<strong>en</strong> det løber hurtigt op.<br />
Smittede pattegrise udskiller<br />
først spolorme<strong>æg</strong> efter<br />
fravænning til and<strong>en</strong> mark<br />
eller stald, som, pga. d<strong>en</strong><br />
højere bel<strong>æg</strong>ningsgrad, kan<br />
smittes ganske betragteligt.<br />
4<br />
I én af besætningerne er der<br />
således i et tilfælde fundet<br />
50 <strong>æg</strong> med <strong>en</strong> larve i kun<br />
5 gram jord. Bruges d<strong>en</strong>ne<br />
fold flere år i træk, kan der<br />
akkumuleres mange <strong>æg</strong> og<br />
gris<strong>en</strong>e udsættes for et højt<br />
smittepres.<br />
Ideelt set bør <strong>en</strong> sådan mark<br />
kun bruges til grise hvert<br />
femte år. Oftest er det dog<br />
urealistisk og der er derfor<br />
brug for andre tiltag.<br />
Spolorme<strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e trives lige<br />
så godt ud<strong>en</strong>for som gris<strong>en</strong>e<br />
Artikler<br />
Tykskallet spolorme<strong>æg</strong> med larve,<br />
som kan smitte gris<strong>en</strong>.<br />
Foto: Sundar Thapa<br />
Eksempelvis kan man pløje<br />
mark<strong>en</strong>, så <strong>en</strong> del af <strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e<br />
føres længere ned i jord<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> det er stadig ikke nok<br />
og ved næste pløjning, vil<br />
<strong>en</strong> del dog blot føres op til<br />
overflad<strong>en</strong> ig<strong>en</strong>.<br />
Mikrosvampe<br />
I bananplantager bruges<br />
mikrosvampe til at nedbryde<br />
<strong>æg</strong> af planteparasitiske<br />
orm. PAROL har derfor<br />
undersøgt, om svamp<strong>en</strong>e<br />
også kunne bruges til at<br />
ødel<strong>æg</strong>ge spolorm<strong>en</strong>s <strong>æg</strong> i<br />
jord<strong>en</strong>. Svamp<strong>en</strong>e danner<br />
<strong>en</strong>zymer, der kan nedbryde<br />
kitin, som er <strong>en</strong> af <strong>æg</strong>geskall<strong>en</strong>s<br />
vigtigste byggest<strong>en</strong>.<br />
Efter flere tests med to<br />
svampearter ser det dog ud<br />
til, at der yderst på <strong>æg</strong>gets<br />
skal er et lag, der effektivt<br />
beskytter mod svamp<strong>en</strong>e.<br />
Til g<strong>en</strong>gæld ser det ud til,<br />
at især d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e svamp i <strong>en</strong><br />
foreløbig laboratoriemodel<br />
kan dræbe omkring 70 % af<br />
<strong>æg</strong> fra fjerkræets spolorm,<br />
og måske derfor har et stort<br />
pot<strong>en</strong>tiale ind<strong>en</strong>for fjerkræproduktion<strong>en</strong>.<br />
Ind<strong>en</strong>dørssmitte<br />
Strøelse har længe været<br />
anset for at være <strong>en</strong> væs<strong>en</strong>tlig<br />
risikofaktor, ved at være<br />
med til at skabe et gunstigt<br />
mikroklima omkring<br />
<strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e og forbedre deres<br />
overlevelse og udvikling.<br />
1/2013
Lever med ormepletter<br />
Især dybstrøelse har været<br />
mistænkt, da der over tid<br />
kan ophobes mange <strong>æg</strong>, i<br />
modsætning til stier, hvor<br />
der muges ud jævnligt. Der<br />
har dog manglet konkrete<br />
undersøgelser.<br />
Projektet har derfor indsamlet<br />
og undersøgt strøelsesprøver<br />
for <strong>æg</strong>. I stiområder,<br />
hvor der kun er lidt gødning<br />
er der typisk færre <strong>æg</strong> <strong>en</strong>d<br />
i latrinområder, hvor der er<br />
op til flere tusinde <strong>æg</strong> per<br />
gram strøelse. D<strong>en</strong> gode<br />
nyhed er dog, at det er langt<br />
de færreste <strong>æg</strong>, der kan nå<br />
at udvikle sig til det stadie,<br />
som kan smitte gris<strong>en</strong>. Der<br />
er dog områder i stierne,<br />
hvor forhold<strong>en</strong>e lokalt er<br />
fordelagtige og tilstrækkeligt<br />
med <strong>æg</strong> kan udvikles<br />
til, at gris<strong>en</strong>e løb<strong>en</strong>de smittes<br />
med spolorm på stald.<br />
Dette understøttes af <strong>en</strong><br />
slagteriundersøgelse i oktober<br />
2012 (for alle fem besætninger),<br />
hvor 83-96 % af<br />
leverne fra slagtesvin havde<br />
et lavt antal ormepletter.<br />
Kompostering<br />
kan dræbe <strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e<br />
Selvom hovedpart<strong>en</strong> af <strong>æg</strong>-<br />
Dr<strong>æg</strong>tige<br />
søer<br />
Positive gødningsprøver (%) Levere<br />
med ormepletter<br />
(%)<br />
Søer med<br />
pattegrise<br />
Unge<br />
grise (10-<br />
17 uger)<br />
g<strong>en</strong>e ikke når at udvikle sig<br />
inde i stald<strong>en</strong>, viser de første<br />
resultater, at mange <strong>æg</strong><br />
er levedygtige og kan fortsætte<br />
udvikling<strong>en</strong> s<strong>en</strong>ere.<br />
Det er derfor vigtigt, at gødning<br />
og strå komposteres,<br />
før det bruges til at gøde<br />
marker, hvor der s<strong>en</strong>ere kan<br />
tænkes at gå grise. Ægg<strong>en</strong>e<br />
er følsomme overfor høje<br />
temperaturer og dør derfor<br />
hurtigere ved 40oC <strong>en</strong>d ved<br />
20oC. Især hvis der også er<br />
<strong>en</strong> høj konc<strong>en</strong>tration af ammoniak.<br />
Udtørring er vigtig<br />
Marksmitt<strong>en</strong> er som nævnt<br />
svær at slippe af med,<br />
når skad<strong>en</strong> først er sket. I<br />
stald<strong>en</strong> er det til g<strong>en</strong>gæld<br />
muligt, g<strong>en</strong>nem grundig<br />
r<strong>en</strong>gøring at mindske smittepresset.<br />
Al strøelse og<br />
gødning bør fjernes, hvorefter<br />
stierne vaskes. Derefter<br />
er det dog ess<strong>en</strong>tielt,<br />
at stibund<strong>en</strong> får lov til at<br />
tørre helt ud, da udtørring<br />
er meget effektivt til at slå<br />
<strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e ihjel.<br />
Immunisering af gris<strong>en</strong>e<br />
Der er fundet spolorm i<br />
alle fem PAROL besæt-<br />
5<br />
Slagtesvin<br />
Slagtesvin<br />
28% 15% 47% 63% 87%<br />
Tabel 1: Forekomst af spolorme<strong>æg</strong> i gødningsprøver og ormepletter<br />
ved slagtning (g<strong>en</strong>nemsnit for 5 <strong>økologiske</strong> svinebesætninger)<br />
ninger m<strong>en</strong> niveauerne er<br />
forskellige. I én af de fem<br />
besætninger ser det således<br />
ud til, at gris<strong>en</strong>e i <strong>en</strong> tidlig<br />
alder udsættes for <strong>en</strong> særligt<br />
høj smitte på mark<strong>en</strong> og i<br />
stald<strong>en</strong>. Det betyder formod<strong>en</strong>tlig,<br />
at mange af gris<strong>en</strong>e<br />
hurtigere bliver immune og<br />
udstøder orm<strong>en</strong>e. Resultatet<br />
er nemlig, at besætning<strong>en</strong><br />
har færre slagtesvin, som<br />
har voksne orm, <strong>en</strong>d de<br />
andre besætninger i undersøgels<strong>en</strong>.<br />
Endnu vides dog<br />
ikke, om det er <strong>en</strong> hurtig<br />
massiv immunisering eller<br />
<strong>en</strong> lavere løb<strong>en</strong>de immunisering,<br />
som kan tænkes at<br />
have indflydelse på produktionsresultaterne.<br />
Næste skridt<br />
I øjeblikket afsluttes undersøgelser<br />
af, hvordan<br />
spolorme<strong>æg</strong> kan inaktiveres<br />
i gylle og der er <strong>en</strong>dvidere<br />
planer om et komposteringsforsøg.<br />
I løbet af det<br />
komm<strong>en</strong>de år er det desud<strong>en</strong><br />
tank<strong>en</strong> at følge nogle<br />
kuld af grise fra faring til<br />
slagtning, for at afdække,<br />
hvorvidt d<strong>en</strong> største smittepåvirkning<br />
sker på mark<strong>en</strong><br />
eller i stald<strong>en</strong>. Endelig er<br />
Spolorme<strong>æg</strong>g<strong>en</strong>e kan også smitte gris<strong>en</strong>e inde i stierne<br />
Artikler<br />
”PAROL projektet er et<br />
samarbejde mellem KU-<br />
SUND, Institut for Veterinær<br />
Sygdomsbiologi,<br />
<strong>økologiske</strong> svineproduc<strong>en</strong>ter<br />
og Vid<strong>en</strong>c<strong>en</strong>tret for<br />
Landbrug, Økologi”.<br />
der brug for at afklare om<br />
gris<strong>en</strong>e smittes i løbegård<strong>en</strong>.<br />
Spolorm<strong>en</strong> er ud<strong>en</strong> tvivl<br />
godt tilpasset gris<strong>en</strong> og<br />
d<strong>en</strong>s levevis. Selv i SPF<br />
besætninger kan parasitt<strong>en</strong><br />
være svær at kontrollere.<br />
PAROL projektet har dog<br />
hjulpet med at skabe <strong>en</strong><br />
bedre samm<strong>en</strong>hæng med<br />
tidligere vid<strong>en</strong>. Samm<strong>en</strong>ligning<strong>en</strong><br />
af forskellige<br />
besætninger har også været<br />
med til at kortl<strong>æg</strong>ge, hvor<br />
gris<strong>en</strong>e smittes og hvor der<br />
stadig er <strong>udfordring</strong>er at<br />
tage hul på, for at kunne<br />
forbedre rådgivning<strong>en</strong> ude i<br />
besætningerne.<br />
Mere information<br />
Læs mere om Organic<br />
RDD projektet PAROL på<br />
websid<strong>en</strong>: http://www.<br />
icrofs.dk/danskforskning<br />
Organic RDD er finansieret<br />
af Ministeriet for<br />
Fødevarer, Landbrug og<br />
Fiskeri og koordineres af<br />
<strong>ICROFS</strong>.<br />
1/2013