Udskrift af Arbejdsrettens dom af 12. december 2007
Udskrift af Arbejdsrettens dom af 12. december 2007
Udskrift af Arbejdsrettens dom af 12. december 2007
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Udskrift</strong><br />
<strong>af</strong><br />
<strong>Arbejdsrettens</strong> <strong>dom</strong> <strong>af</strong> <strong>12.</strong> <strong>december</strong> <strong>2007</strong><br />
i sag nr. A<strong>2007</strong>.831<br />
Nørrebro Bryghus A/S<br />
(tidligere Bryggeriet Cosmo A/S)<br />
(advokat Jørgen Vinding)<br />
mod<br />
Landsorganisationen i Danmark<br />
for<br />
1) Fagligt Fælles Forbund<br />
for en række grupper <strong>af</strong> forbundet,<br />
2) Handels- og Kontorfunktionærernes Forbund i Danmark<br />
for en række sektorer <strong>af</strong> forbundet,<br />
3) Dansk Funktionærforbund, Serviceforbundet,<br />
4) Blik- og Rørarbejderforbundet i Danmark,<br />
5) Dansk El-Forbund og<br />
6) Forbundet Træ-Industri-Byg i Danmark<br />
(advokat Kirstine Bünemann)<br />
Dommere: Børge Dahl (retsformand), Lene Pagter Kristensen (næstformand) og Niels Waage<br />
(næstformand), jf. arbejdsretslovens § 8, stk. 1 og 2.<br />
Uoverensstemmelsen<br />
Sagen, der er indbragt for Arbejdsretten ved klageskrift <strong>af</strong> 3. oktober <strong>2007</strong>, drejer sig om,<br />
hvorvidt et antal varslede og iværksatte sympatikonflikter til støtte for en <strong>af</strong> Fagligt Fælles<br />
Forbund varslet og iværksat konflikt mod restaurations- og bryggerivirksomheden Nørrebro<br />
Bryghus A/S er lovlige.<br />
Påstande<br />
Klager, Nørrebro Bryghus A/S, har nedlagt endelig påstand om, at de indklagede forbund skal<br />
anerkende, at de varslede sympatikonflikter er ulovlige.<br />
De indklagede har nedlagt påstand om frifindelse.
2<br />
Sagsfremstilling<br />
Forløbet op til konflikten<br />
Nørrebro Bryghus A/S (tidligere Bryggeriet Cosmo A/S) åbnede i september 2003 en restaurant<br />
med In-House bryggeri med produktion <strong>af</strong> øl til forbrug på stedet i Ryesgade 3, 2200<br />
København N. I 2006 åbnede virksomheden et flaskebryggeri i Hedehusene. I forbindelse<br />
med åbningen <strong>af</strong> restauranten henvendte RBF (nu: Fagligt Fælles Forbund) sig til virksomheden<br />
og fremsatte ved brev <strong>af</strong> 24. september 2003 krav om overenskomst.<br />
Da kontakten mellem RBF og virksomheden ikke førte til indgåelse <strong>af</strong> overenskomst, sendte<br />
RBF ved brev <strong>af</strong> 27. februar 2004 et konfliktvarsel, hvori det bl.a. hedder:<br />
”Vedr.: Konfliktvarsel.<br />
Med henvisning til vores fælles brev med SID Bryggeriarbejdernes Fagforening, og Deres<br />
svar den 25. februar 2004, skal jeg hermed på RBF Københavns Amt vegne, sende<br />
første konflikt varsel overfor virksomheden, med henblik på at der tegnes en overenskomst.<br />
Det er naturligvis vores håb at der umiddelbart kan optages forhandlinger, da vi ellers<br />
vil videresende sagen til hovedforbundet med henblik på iværksættelse <strong>af</strong> såvel hovedkonflikt<br />
som sympatikonflikter.”<br />
Herefter indgik virksomheden overenskomst med Medarbejderforeningen Nørrebro Bryghus<br />
med virkning fra 1. april 2004. Overenskomsten indeholder bl. a. følgende:<br />
”Indledning<br />
Aftalens forudsætninger – Nørrebro Bryghus’ egenart og samarbejdet mellem virksomhed<br />
og medarbejdere<br />
Denne <strong>af</strong>tale er indgået direkte mellem medarbejdere og ledelse i Nørrebro Bryghus<br />
uden mellemkomst <strong>af</strong> udenforstående organisationer. Dette <strong>af</strong>spejler det fælles ønske<br />
om at respektere og styrke virksomhedens egenart og kultur. Nørrebro Bryghus er og<br />
skal fortsat være nyskabende – et eksperimenterende bryggeri og ølkulturhus med tilknyttet<br />
restaurant og bar, hvor der stilles store krav til medarbejdernes viden, engagement<br />
og fleksibilitet, idet aktiviteterne – og dermed medarbejdernes jobindhold – bryder<br />
med de fleste kendte faggrænser. Målsætningen er, at kravene til medarbejderne ikke<br />
blot skal honoreres med gode løn- og arbejdsvilkår, men i mindst lige så høj grad ved, at<br />
arbejdet opleves udfordrende og sjovt, og arbejdspladsen dynamisk, fair og åben.<br />
Såvel medarbejdere som ledelse erkender og er enige i, at ovennævnte målsætning kun<br />
kan nås, hvis begge parter udviser meget stor indbyrdes tillid og åbenhed, samt til stadighed<br />
i fællesskab arbejder for at tilpasse og forbedre forholdene og samarbejdet. Denne<br />
<strong>af</strong>tale skal i særdeleshed forstås og bruges i nævnte ånd.
Aftalens parter<br />
3<br />
Denne <strong>af</strong>tale er indgået mellem Medarbejderforeningen Nørrebro Bryghus, som omfatter<br />
alle ansatte medarbejdere på Nørrebro Bryghus, Ryesgade 3, København N, og Nørrebro<br />
Bryghus.<br />
Aftalens ikr<strong>af</strong>ttræden og varighed<br />
Aftalen træder i kr<strong>af</strong>t med virkning fra den 1. april 2004, når den er tiltrådt <strong>af</strong> begge<br />
parter ved deres underskrift. For Medarbejderforeningen Nørrebro Bryghus kræves en<br />
tilslutning fra minimum 75 % <strong>af</strong> medarbejderne.<br />
Aftalen, der gælder for overenskomstperioden 1. april 2004 – 1. april 2006, kan <strong>af</strong> hver<br />
<strong>af</strong> parterne opsiges med 4 måneders skriftlig varsel til ophør tidligst den 1. april 2006.<br />
…<br />
§ 1. Overenskomstens gyldighedsområde<br />
Denne overenskomst omfatter køkkensouschef, kokke, kokkeelever, køkkenmedhjælpere,<br />
inspektører, serveringspersonale, barchefer, bartendere samt medhjælpere.”<br />
Overenskomsten omfattede ikke bryggere eller bryggerimedhjælpere.<br />
Næstformand i 3F Industri og Service København Finn Sørensen sendte 4. november 2005 et<br />
brev til direktøren for Nørrebro Bryghus, Anders Kissmeyer, hvori det bl. a. anføres:<br />
”Vedr.: Indgåelse <strong>af</strong> overenskomst – strejkevarsel.<br />
Tak for dit brev <strong>af</strong> 2. august d.å., hvor du <strong>af</strong>viser at holde møde med mig, med henblik<br />
på drøftelse <strong>af</strong> overenskomst.<br />
Dit svar ændrer ikke på vores ønske eller legitime ret til at kræve overenskomst for<br />
bryggerivirksomheden i såvel det nye produktionsbryggeri i Hedehusene som for bryggeridriften<br />
i Nørrebro Bryghus i Ryesgade.<br />
Hvad den såkaldte ”hus<strong>af</strong>tale” angår, så er vi i mellemtiden kommet i besiddelse <strong>af</strong> den.<br />
Ser man alene på det lønmæssige, så er den langt dårligere end RBF-overenskomsten,<br />
for ikke at tale om de lønvilkår der gælder for bryggeriarbejdere i øvrigt. Hertil kommer<br />
en række andre forhold, der kun kan dækkes ind <strong>af</strong> en kollektiv overenskomst med os<br />
og RBF.<br />
Da dit brev må opfattes som en klar <strong>af</strong>visning <strong>af</strong> at drøfte sagen, ser jeg mig derfor nødsaget<br />
til at tage de fornødne skridt til at fremme vort legitime krav om en overenskomst.<br />
Du bedes derfor betragte nærværende brev som 1. strejkevarsel.
4<br />
Vi vil snarest muligt meddele dig hvor konflikten træder i kr<strong>af</strong>t, samt hvilke følger det<br />
evt. kan få i form <strong>af</strong> sympatikonflikter rettet mod såvel Nørrebro Bryghus som arbejdet<br />
på det nye produktionsbryggeri i Hedehusene…”<br />
Nørrebro Bryghus svarede herpå ved brev <strong>af</strong> 18. november 2005. I brevet hedder det bl.a.:<br />
”Indgåelse <strong>af</strong> overenskomst<br />
…<br />
Vi står uforstående overfor, at I tilsyneladende mener, at vore medarbejdere alene kan<br />
være tjent med at være dækket <strong>af</strong> en kollektiv overenskomst med jer og RBF.<br />
For det første er der allerede ordnede forhold på vores virksomheder. Dernæst er det således,<br />
at flere <strong>af</strong> vore medarbejdere er medlem <strong>af</strong> Kristelig Fagforening, hvorimod ingen<br />
<strong>af</strong> medarbejderne – os bekendt – er medlemmer <strong>af</strong> 3F eller RBF. Derfor har vi alligevel<br />
taget konsekvensen <strong>af</strong> jeres forslag om overenskomstdækning og har indmeldt os i Restauratørernes<br />
Arbejdsgiverforening - 2000. Herved er vi som bekendt omfattet <strong>af</strong> den<br />
gældende overenskomst mellem Restauratørernes Arbejdsgiverforening og Kristelig<br />
Fagforening, hvilket samtidig indebærer den fordel, at den samme overenskomst omfatter<br />
både restaurations- og bryggeriarbejde.<br />
Vi regner naturligvis med, at I og RBF vil respektere vort og medarbejdernes valg <strong>af</strong><br />
overenskomstdækning.<br />
I anmoder os om at betragte jeres brev <strong>af</strong> 4. ds. som et 1. strejkevarsel. Det kan vi ikke,<br />
da brevet ikke indeholder den mindste antydning om, hvorvidt kravene til vedtagelse er<br />
opfyldt, hvad virkningen <strong>af</strong> varslet skal være, hvornår en eventuel arbejdsstandsning<br />
skal træde i kr<strong>af</strong>t, hvem den omfatter, og om den eventuelt omfatter blokade. Som bekendt<br />
er Hoved<strong>af</strong>talen ikke gældende mellem os, så det er i det hele taget uklart, hvad<br />
der kan menes med et første strejkevarsel.<br />
Imidlertid går vi ud fra, at I efter denne meddelelse om vor indmeldelse i Restauratørernes<br />
Arbejdsgiverforening vil fr<strong>af</strong>alde ethvert konfliktvarsel og undlade konfliktskridt.<br />
Vi finder, at den overenskomstmæssige dækning via Restauratørernes Arbejdsgiverforening<br />
og Kristelig Fagforening fuldt ud cementerer og i fagligt henseende udbygger de<br />
ordnede forhold, der i forvejen består på virksomheden, og at der derfor ikke kan bestå<br />
en rimelig faglig interesse i at kræve yderligere overenskomstdækning.”<br />
Efter indmeldelsen i RAF – 2000, Restauratørernes Arbejdsgiverforening – 2000, blev virk-<br />
somheden som anført i Nørrebro Bryghus’ brev <strong>af</strong> 18. november 2005 omfattet <strong>af</strong> overens-<br />
komsten for 2004-<strong>2007</strong> indgået mellem Restauratørernes Arbejdsgiverforening og Kristelig<br />
Fagforening. Det hedder om denne overenskomsts dækningsområde i § 1 bl.a.:<br />
”Denne overenskomst omfatter gastronomer og lignende, medhjælpere på hoteller og<br />
restauranter samt tjenere, øvrigt serveringspersonale og ansatte på bowlingcentre, bryggerier<br />
samt ledere.”
I brev <strong>af</strong> 24. november 2005 fra RBF København og 3F Industri og Service København til<br />
direktør Anders Kissmeyer hedder det bl.a.:<br />
5<br />
”Vi anerkender ikke overenskomsten mellem RAF 2000 og Kristelig Fagforening. Indholdsmæssigt<br />
er den da også væsentligt ringere for de ansatte, end den overenskomst vi<br />
kan tilbyde.<br />
Vi vil derfor ikke <strong>af</strong>skrive os muligheden for at anvende de legale faglige kampskridt.<br />
Men inden vi tager sådanne i anvendelse vil [vi] gerne sikre os, at alle muligheder for at<br />
nå til enighed er blevet <strong>af</strong>prøvet.<br />
Derfor håber vi ikke, at du endnu engang vil <strong>af</strong>vise vores anmodning om et møde med<br />
henblik på at drøfte situationen.”<br />
Yderligere korrespondance og nogle møder førte ikke til enighed mellem parterne.<br />
§ 53, stk. 2, i HORESTA-overenskomsten<br />
Overenskomsten <strong>2007</strong>-2010 mellem HORESTA Arbejdsgiver og Den Private Servicegruppe<br />
Fagligt Fælles Forbund (3F) for hotel- og restaurationsområdet indeholder følgende bestem-<br />
melse i § 53, stk. 2:<br />
”Forbundet forpligter sig til ikke at <strong>af</strong>slutte særoverenskomst med restauratører, der<br />
ikke er medlem <strong>af</strong> HORESTA Arbejdsgiver, på lempeligere vilkår end de i nærværende<br />
overenskomst fastsatte.<br />
Forbundet forpligter sig til at kræve overenskomster med sådanne uorganiserede restauratører,<br />
der beskæftiger forbundets medlemskreds, samt så vidt muligt at iværksætte fornødne<br />
foranstaltninger til gennemførelse <strong>af</strong> kravet.”<br />
Virksomhedens 2006-regnskab<br />
Det hedder i selskabets årsrapport for 2006 – vedtaget på selskabets ordinære generalforsamling<br />
den 26. april <strong>2007</strong> og påtegnet <strong>af</strong> statsautoriseret revisor Bjarne Møldrup – bl.a.:<br />
”LEDELSESPÅTEGNING<br />
…<br />
Vi anser den valgte regnskabspraksis for hensigtsmæssig, således at årsrapporten giver<br />
et retvisende billede <strong>af</strong> selskabets aktiver og passiver, finansielle stilling samt resultat.<br />
…<br />
DEN UAFHÆNGIGE REVISORS PÅTEGNING<br />
…<br />
Konklusion
6<br />
Det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede <strong>af</strong> selskabets aktiver,<br />
passiver og finansielle stilling pr. 31. <strong>december</strong> 2006 samt <strong>af</strong> resultatet <strong>af</strong> selskabets aktiviteter<br />
for regnskabsåret 1. januar til 31. <strong>december</strong> 2006 i overensstemmelse med Årsregnskabsloven.<br />
…<br />
LEDELSESBERETNING<br />
I forbindelse med udarbejdelsen <strong>af</strong> selskabets 4. årsrapport skal direktionen og bestyrelsen<br />
udtale følgende:<br />
2006 var det år, hvor selskabets strategiske initiativ med hensyn til at gå ind i markedet<br />
for salg <strong>af</strong> specialøl til detailhandelen for alvor blev en del <strong>af</strong> selskabets aktiviteter. Personale<br />
og ledelse har på 6-8 måneder etableret et nyt moderne bryggeri i Hedehusene<br />
samt fået lanceret 3 nye øl bredt på det danske detailmarked.<br />
Årsresultatet er helt naturlig præget markant <strong>af</strong> såvel omkostningerne til etablering <strong>af</strong><br />
det nye bryggeri i Hedehusene, indkøring her<strong>af</strong>, samt <strong>af</strong> omkostninger forbundet med<br />
lanceringen <strong>af</strong> 3 øl på detailmarkedet.<br />
Salgsmæssigt levede det første år på dette nye marked ikke op til forventningerne, hvilket<br />
primært skyldtes at udviklingen i distribution forløb langsommere end forudsat.<br />
På andre områder betragtes 2006 som et succesår; eksempelvis hvad angår udviklingen i<br />
kendskab til Nørrebro Bryghus’ ”brand”, de enkelte øls salgstal inden for deres individuelle<br />
ølsegmenter, samt i det hele taget den støt stigende omsætning <strong>af</strong> selskabets øl i<br />
detailhandelen.<br />
Restauranten i Ryesgade har siden åbningen i efteråret 2003 h<strong>af</strong>t gode resultater med<br />
det hidtil bedste i 2006. Årsagen hertil er blandt andet gennemførelse <strong>af</strong> en konsolidering<br />
<strong>af</strong> rutinerne omkring omkostningsstyring samt en målrettet indsats fra medarbejdernes<br />
og ledelsens side.<br />
Årets resultat er væsentligt under det budgetterede på grund <strong>af</strong> en langsommere udvikling<br />
i distributionen <strong>af</strong> flaskeøl end forventet i henhold til budgettet, samt højere indkøringsomkostninger<br />
end forventet i det nye bryggeri.<br />
Bestyrelsen foreslår at selskabets resultat overføres til næste år.<br />
I forbindelse med forventet implementering <strong>af</strong> en ny vækst- og strategiplan for selskabet,<br />
dækkende de næste 3-4 år, er der planlagt en større målrettet kapitaludvidelse, som<br />
forventes vedtaget på selskabets generalforsamling i april <strong>2007</strong>. Selskabets største aktionærer<br />
har allerede givet tilsagn om deltagelse i den planlagte kapitaludvidelse.<br />
Selskabets ledelse ser positivt på fremtidsudsigterne for Nørrebro Bryghus, da leverancer<br />
og ordrer for 1. halvår <strong>2007</strong> ligger over det budgetterede.<br />
Vi vurderer at selskabets kompetencer, erfaring og succesfulde branding, medfører en<br />
stærk platform for den konkurrencemæssige position på markedet, for såvel bryggerirestauranter<br />
som for salg <strong>af</strong> specialøl gennem detailhandel og Horeca sektoren, uanset at<br />
vi forudser en skærpet konkurrence i de kommende år. Hertil kommer at aktiviteter i
7<br />
forbindelse med eksportmarkederne i <strong>2007</strong> forventes at give et positivt bidrag til selskabets<br />
resultat i de efterfølgende år.<br />
Der er ikke indtrådt betydningsfulde hændelser efter regnskabsårets <strong>af</strong>slutning, der kan<br />
have indflydelse på bedømmelsen <strong>af</strong> selskabets finansielle stilling pr. 31. <strong>december</strong><br />
2006.<br />
…<br />
RESULTATOPGØRELSE 1. JANUAR – 31. DECEMBER 2006<br />
2005<br />
t.kr.<br />
Bruttoresultat 10.910.277 7.869<br />
Distributionsomkostninger 1.342.015 467<br />
Administrationsomkostninger 8.264.607 6.060<br />
Resultat før <strong>af</strong>skrivninger 1.303.655 1.342<br />
Afskrivninger 3.331.918 1.677<br />
Resultat før finansielle poster -2.028.263 -335<br />
Finansielle indtægter 7.566 12<br />
Finansielle udgifter 1.522.978 625<br />
Resultat før skat -3.543.675 -948<br />
Selskabsskat -1.029.118 -122<br />
Årets resultat -2.514.557 -826<br />
…<br />
BALANCE PR. 31. DECEMBER 2006<br />
2005<br />
t.kr.<br />
Aktiver:<br />
Anlægsaktiver:<br />
Immaterielle anlægsaktiver:<br />
Udviklingsomkostninger 805.502 918<br />
Immaterielle anlægsaktiver i alt 805.502 918<br />
Materielle anlægsaktiver:<br />
Bygninger 8.792.472 8.097<br />
Produktionsanlæg 9.643.286 9.504<br />
Driftsmidler og inventar 1.932.023 2.173<br />
Indretning lejede lokaler 1.376.879 1.644<br />
Materielle anlægsaktiver i alt 21.744.660 21.418
8<br />
Finansielle anlægsaktiver:<br />
Deposita 816.847 714<br />
Finansielle anlægsaktiver i alt 816.847 714<br />
Anlægsaktiver i alt 23.367.009 23.050<br />
Omsætningsaktiver:<br />
Varebeholdning 852.775 744<br />
Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser 3.850.500 262<br />
Andre tilgodehavender 252.120 751<br />
Udskudt skatteaktiv 1.137.600 108<br />
Periode<strong>af</strong>grænsningsposter 438.523 71<br />
6.531.518 1.936<br />
Likvide beholdninger 224.454 1.846<br />
Omsætningsaktiver i alt 6.755.972 3.782<br />
Aktiver i alt 30.122.981 26.832<br />
Passiver:<br />
2005<br />
t.kr.<br />
Egenkapital:<br />
Aktiekapital 1.123.935 1.039<br />
Overkurs ved emission 987.870 878<br />
Beholdning <strong>af</strong> egne aktier -200.000 -200<br />
Overført resultat -842.921 -17<br />
Årets resultat -2.514.557 -826<br />
Egenkapital i alt -1.445.673 874<br />
Langfristet gæld:<br />
Ansvarlig lånekapital 6.900.000 6.900<br />
Banklån 14.952.182 11.909<br />
Langfristet gæld i alt 21.852.182 18.809<br />
Kortfristet gæld:<br />
Banklån 4.831.645 120<br />
Leverandører <strong>af</strong> varer og tjenesteydelser 1.938.295 4.935<br />
Anden gæld 2.625.082 1.541<br />
Periode<strong>af</strong>grænsningsposter 321.450 553<br />
Kortfristet gæld i alt 9.716.472 7.149<br />
Gæld i alt 31.568.654 25.958
9<br />
Passiver i alt 30.122.981 26.832”<br />
I en artikel den 2. august <strong>2007</strong> i Berlingske Tidende Business under overskriften ”Millionunderskud<br />
i Nørrebro Bryghus” hedder det bl.a.:<br />
”Øllet skummede ikke ind i himlen for Nørrebro Bryghus i 2006. Forventningerne til<br />
salget <strong>af</strong> øl i detailhandlen blev langt fra indfriet, og året endte med et underskud på 2,5<br />
mio. kroner.<br />
Virksomhedens bruttoresultat steg fra 7,9 til 10,9 mio. kroner. At resultatet alligevel<br />
blev dårligt, skyldes ifølge selskabets ledelse primært nye tiltag i 2006.<br />
Nørrebro Bryghus satsede i 2006 stort for at komme ind på detailmarkedet med flaskeøl.<br />
Med lanceringen <strong>af</strong> fire nye øltyper på butikshylderne, forsøgte bryggeriet at få fodfæste.<br />
Det gik dog ikke som planlagt.<br />
"Der er stor forskel på at drive en bryggerirestaurant og på at sælge øl på detailmarkedet.<br />
Vi har derfor h<strong>af</strong>t nogle forventninger til markedet, som har været alt for optimistiske,"<br />
siger administrerende direktør Hans Henrik Gram.<br />
Han forklarer, at distributionsapparatet simpelthen ikke har udviklet sig hurtigt nok, og<br />
at det ligger til grund for et underskud, der blev større end forventet.<br />
I forbindelse med etableringen <strong>af</strong> et nyt bryggeri i Hedehusene budgetterede Nørrebro<br />
Bryghus med underskud.<br />
Tabet blev dog markant større end planlagt. Prisen for at indkøre bryggeriet blev højere,<br />
end selskabet havde forventet, og sammen med det problematiske indtog på detailmarkedet,<br />
har det spillet en stor rolle i årsresultatet.<br />
"Vi er sådan set tilfredse, med at projektet i Hedehusene blev færdigt, men du får mig<br />
da ikke til at sige, at resultatet er godt. Det er kedeligt, at underskuddet blev større end<br />
vi regnede med," siger Hans Henrik Gram. Han slår dog fast, at der er også ting, der er<br />
gået godt i 2006.<br />
Selvom årsresultatet bød på et større underskud end forventet, var der også succesoplevelser<br />
for mikrobryggeriet. Navnet Nørrebro Bryghus er blevet landskendt, og salgstallene<br />
for de enkelte øl viser, at også produkterne er på folks læber.<br />
"Efter et halvt år på markedet med flaskeøl, gennemførte vi en kendskabstest, der viste<br />
at vores "brand" er det bedst kendte ølmærke. Det viser jo, at vi står stærkt på markedet,<br />
på trods <strong>af</strong> et mindre godt resultat," siger Hans Henrik Gram.<br />
På trods <strong>af</strong> det dårlige resultat vedtog aktionærerne en ny vækst- og strategiplan. Planen<br />
dækker de næste fire år, og indeholder blandt andet en målrettet kapitaludvidelse i stør-
10<br />
relsesordenen 20 - 25 mio. kroner, som aktionærene skyder i virksomheden, når planen i<br />
løbet <strong>af</strong> året implementeres.<br />
Udvidelsen skal primært finansiere en række nye bryggerirestauranter. Først og fremmest<br />
i Danmark, men ifølge Hans Henrik Gram, på længere sigt også i udlandet. Ifølge<br />
ham, har en restaurant i London blandt andet været på tale.”<br />
I en artikel i ErhvervsBladet den 25. oktober <strong>2007</strong> under overskriften ”Kamp om pladsen på<br />
øl-hylderne” hedder det bl.a.:<br />
”Mange mikrobryggere er entusiaster, der elsker at brygge øl. De har ikke altid tænkt<br />
forretningen længere end til, at de brygger øllet, og kunderne kommer og køber det.<br />
Men der skal mere til, hvis man vil have succes i branchen, som godt nok har oplevet en<br />
nærmest utrolig fremgang i mange år, men som i fremtiden også vil være presset <strong>af</strong> øget<br />
konkurrence.<br />
…<br />
Selvom supermarkederne har <strong>af</strong>sat meget mere plads til mikrobrygget øl på hylderne, er<br />
konkurrencen om de eftertragtede pladser også øget markant.<br />
…<br />
Bryggeriet Cosmo A/S, der blandt andet driver Nørrebro Bryghus, fik det næstdårligste<br />
resultat <strong>af</strong> de mikrobryggerier der <strong>af</strong>lagde regnskab i 2006. Et underskud på over 2,5<br />
millioner kroner.<br />
Bryggeriet opførte i 2006 et nyt anlæg i Hedehusene, der kun brygger øl til detailhandlen.<br />
Og ifølge administrerende direktør Hans-Henrik Gram skyldes det dårlige resultat i<br />
høj grad, at omkostningerne til distribution <strong>af</strong> øl til detailhandlen blev højere end forventet.<br />
- Der er stor forskel på at drive en bryggerirestaurant og på at sælge øl på detailmarkedet.<br />
Vi har derfor h<strong>af</strong>t nogle forventninger til markedet, som har været alt for optimistiske,<br />
sagde Hans Henrik Gram, da regnskabet for 2006 blev offentliggjort tidligere i år.<br />
Ifølge ham havde distributionsapparatet simpelthen ikke udviklet sig hurtigt nok.”<br />
Konflikten<br />
Ved brev <strong>af</strong> 8. maj <strong>2007</strong> til Nørrebro Bryghus sendte 3F Hotel og Restauration og 3F Industri<br />
og Service København 1. konfliktvarsel. Det hedder i brevet:<br />
”Vedr.: 1. strejkevarsel<br />
På grundlag <strong>af</strong> vores sidste par møder, og din mail <strong>af</strong> 4. marts <strong>2007</strong> må vi desværre konstatere,<br />
at vi på trods <strong>af</strong> et årelangt forløb endnu ikke har h<strong>af</strong>t reelle og konkrete forhandlinger<br />
om indgåelse <strong>af</strong> overenskomst.<br />
Vi ser på ingen måde, at hverken den forrige ”Hus-overenskomst” eller den nuværende<br />
RAF 2000 overenskomst dækker vores krav til løn- og arbejdsforhold. Det gælder f.eks.
11<br />
• For visse medarbejdergrupper lønnen, og retten til selv at forhandle højere løn,<br />
således som det er muligt i 3F overenskomsten<br />
• Pensionen som i 3F overenskomsten er en rettighed<br />
• Rettigheder omkring vagtplaneringen, som f.eks. friweekender<br />
• Feriefridage<br />
• Løn under syg<strong>dom</strong><br />
• Ret til at vælge tillidsrepræsentanter<br />
• Ret til betalt uddannelse<br />
Vi står naturligvis ved vores forslag om forhandling med udgangspunkt i 3F-overenskomsten<br />
med de ændringer der fremgår <strong>af</strong> overenskomstforliget mellem 3F og Horesta.<br />
Vi havde set frem til, at Nørrebro Bryghus, som <strong>af</strong>talt, havde fremkommet med konkrete<br />
ønsker med udgangspunkt i denne overenskomst. Dette er desværre ikke sket, hvad vi<br />
kun kan opfatte som manglende vilje til at indgå i realitetsforhandlinger.<br />
På denne baggrund må vi gøre det klart, at såfremt der ikke inden 10 dage fra d.d. er<br />
indledt realitetsforhandlinger om indgåelse <strong>af</strong> overenskomst med 3F, må vi desværre<br />
tage skrift til at indlede en konflikt imod Nørrebro Bryghus.<br />
Betragt derfor dette brev som 1. strejkevarsel. For god ordens skyld skal vi anføre, at<br />
det også gælder produktionsvirksomheden i Hedehusene.<br />
Vedlagt forslag til overenskomst, som er identisk med det tidligere fremsendte forslag,<br />
samt de protokollater, der fremgår <strong>af</strong> det netop vedtagne overenskomstforlig mellem 3F<br />
og Horesta.”<br />
Ved brev <strong>af</strong> 8. juni <strong>2007</strong> til Nørrebro Bryghus sendte 3F Hotel og Restauration og 3F Industri<br />
og Service København nyt konfliktvarsel. Det hedder i brevet bl.a.:<br />
”…<br />
Det forslag til overenskomst vi senest har fremsendt er identisk med det vi fremsendte i<br />
november 2006 og som vi har <strong>af</strong>holdt et møde om d. 25. januar. Det eneste nye er, at vi<br />
også har vedlagt de protokollater der følger <strong>af</strong> overenskomstfornyelse mellem 3F og<br />
Horesta, og som der naturligvis også skal tages højde for ved en indgåelse <strong>af</strong> overenskomsten.<br />
Her er også et <strong>af</strong>snit om bryggeriarbejderarbejde, der dækker produktionsvirksomheden<br />
i Hedehusene.<br />
Hvad det videre forløb angår, så finder vi det da positivt at du gerne vil mødes. Da du<br />
ikke har fremsat noget konkret forslag, men tværtimod antyder, at det kan vare længe<br />
før du har mulighed for det, vil vi fastholde vores strejkevarsel.<br />
På vegne <strong>af</strong> 3F Hotel og Restauration og 3F Industri og Service skal jeg derfor meddele<br />
dig, at konflikten mod såvel Nørrebro Bryghus i Ryesgade samt virksomheden Baldersbuen<br />
25, 2640 Hedehusene træder i kr<strong>af</strong>t torsdag d. 28. juni <strong>2007</strong> ved døgnet begyndelse.”
12<br />
Varslerne blev samtidigt sendt til Medarbejderforeningen ved Nørrebro Bryghus til oriente-<br />
ring.<br />
Hovedkonflikten trådte i kr<strong>af</strong>t den 28. juni <strong>2007</strong>, og det er ikke <strong>af</strong> klager bestridt, at hoved-<br />
konflikten er lovlig. Efter at hovedkonflikten var trådt i kr<strong>af</strong>t, varslede LO ved breve <strong>af</strong> 10.<br />
august <strong>2007</strong> (16 varsler), 5. september <strong>2007</strong> (1 varsel), 18. oktober <strong>2007</strong> (1 varsel) og 26. ok-<br />
tober <strong>2007</strong> (2 varsler) sympatikonflikt over for Dansk Arbejdsgiverforening for en række<br />
medlemsorganisationer og virksomheder, Skorstensfejerlauget <strong>af</strong> 11. februar 1778, DS Hånd-<br />
værk og Industri, Kooperationen, Danske Snedker- og Tømrermestre, Coop Danmark A/S og<br />
Brugsforeningernes Arbejdsgiverforening vedrørende ”Nørrebro Bryghus/Bryggeriet Cosmo<br />
A/S, Ryesgade 3, 2200 København N” således, at intet medlem <strong>af</strong> de i de enkelte varsler an-<br />
givne forbund beskæftiget hos de i de enkelte varsler angivne arbejdsgiverorganisationer eller<br />
medlemsvirksomheder må udføre noget ”arbejde, der hidrører fra eller er bestemt for oven-<br />
nævnte virksomhed” – for nogle forbunds medlemmer heller ikke ”arbejde på eller bestemt<br />
for bygge- og arbejdspladser, hvor ovennævnte virksomhed udfører arbejde”. Sympatikon-<br />
flikterne trådte i kr<strong>af</strong>t fra normal arbejdstids begyndelse henholdsvis den 21. august <strong>2007</strong>, 18.<br />
september <strong>2007</strong>, 27. oktober <strong>2007</strong> og 7. november <strong>2007</strong>.<br />
Løbesedler og andre henvendelser til Nørrebro Bryghus’ kunder<br />
Efter iværksættelsen <strong>af</strong> konflikten har repræsentanter for 3F til forbipasserende i<br />
området omkring restaurationen omdelt løbesedler med 3F sikrer:<br />
følgende tekst:<br />
”Konflikt mod Nørrebro Bryghus<br />
Vi kræver overenskomst nu<br />
Efter snart 4 års forsøg på at opnå overenskomst, har 3F indledt konflikt mod Nørrebro<br />
Bryghus.<br />
Midt under forhandlingerne mellem 3F og Bryghuset valgte virksomheden at indgå en<br />
dårligere overenskomst til anden side. Dette kan 3F naturligvis ikke acceptere.<br />
3F overenskomsten sikrer de ansatte bedre forhold, hvilket direktør Anders Kissmeyer<br />
også selv har udtalt i pressen.<br />
3F sikrer:<br />
• Bedre lønforhold<br />
• Flere friweekender<br />
• Bedre barselsordning
• Bedre pensionsordning<br />
• Bedre styr på arbejdstiden<br />
• Løn for planlagt arbejdstid<br />
13<br />
Dele <strong>af</strong> personalet siger, at de er tilfredse (via Personaleforeningen, som består <strong>af</strong> både<br />
ansatte og ledelsesfolk). Andre dele <strong>af</strong> personalet har støttet 3F, men ledelsen har lagt et<br />
massivt pres på personalet bl.a. ved at bortvise et 3F medlem, som åbent støttede kravet<br />
om overenskomst med 3F.<br />
3F er parat til forhandling. Vi håber, at Nørrebro Bryghus så hurtigt som muligt vil indgå<br />
i realitetsforhandlinger. 4 år uden realitetsforhandlinger er for meget.<br />
Vi skal opfordre alle gæster til ikke at benytte Nørrebro Bryghus eller købe deres produkter,<br />
så længe konflikten er aktiv.<br />
Vi takker for din støtte og solidaritet.”<br />
I en e-mail <strong>af</strong> 25. oktober <strong>2007</strong> fra Finn Sørensen, 3F, Industri og Service København, til re-<br />
daktionschef Jeppe Markers, Lindhardt og Ringhof, i anledning <strong>af</strong>, at den årlige udgivelse <strong>af</strong><br />
Svikmøllen planlagdes markeret ved et arrangement (pressemøde med kåring <strong>af</strong> årets ynd-<br />
lingsoffer) på Nørrebro Bryghus, hedder det bl.a.:<br />
”Efter telefonisk at have henvendt mig til jer, og talt med Maja, fremsendes denne mail,<br />
i håb om, at I vil tage jeres arrangement på Nørrebro Bryghus d. 1. november op til<br />
overvejelse.<br />
Baggrunden er den enkle, at vi med virkning fra d. 28. juni d.å. har etableret konflikt<br />
imod virksomheden, med henblik på at opnå en overenskomst. Det sker på baggrund <strong>af</strong><br />
flere forgæves forhandlinger.<br />
Maja har forklaret, at jeres <strong>af</strong>tale med Nørrebro Bryghus blev indgået i foråret <strong>2007</strong>,<br />
altså før konflikten trådte i kr<strong>af</strong>t.<br />
Hertil vil jeg sige, at 1. strejkevarsel blev <strong>af</strong>sendt d. 4. november 2006… Det har vi ikke<br />
meddelt os til medierne om, da vi på det tidspunkt stadig havde forhåbning om, at der<br />
kunne opnås en forhandlingsløsning, men virksomheden har i hvert fald – på tidspunktet<br />
for indgåelsen <strong>af</strong> <strong>af</strong>talen med jer – været vidende om, at der muligvis ville komme en<br />
konflikt.<br />
Maja har også forklaret at I ikke ønsker at tage stilling til den verserende konflikt. Dertil<br />
må vi sige, at uanset jeres gode hensigter – som vi ikke anfægter – så kan det dårligt opfattes<br />
på anden måde. Jeres arrangement på Nørrebro Bryghus vil rent faktisk være en<br />
støtte til virksomheden, al den stund at konflikten og vores lovlige blokade mod den jo<br />
indebærer en opfordring til potentielle kunder og forbrugere om at boykotte virksomhedens<br />
produkter, indtil de har indgået en overenskomst med 3F.
14<br />
Jeg vil samtidig henlede opmærksomheden på, at virksomheden er meget udfarende<br />
med hensyn til at optrappe den faglige konflikt til en politisk konflikt. I er sikkert vidende<br />
om, at virksomheden og dens støtte Kr. Fagforening har appelleret om et politisk<br />
indgreb imod vores lovlige konflikt. Jeg kan også oplyse om, at tidl. Socialminister Eva<br />
Kjær Hansen støtter virksomheden ved et arrangement i dag. Der er altså tale om en<br />
virksomhed, der forsøger at inddrage konflikten i den igangværende valgkamp i et samarbejde<br />
med de borgerlige partier og Kristelig Fagforening.<br />
Det kan næppe være i jeres interesse som Forlag at blive inddraget i noget sådant.<br />
På den baggrund skal jeg opfordre jer til at tage <strong>af</strong>talen med Nørrebro Bryghus op til<br />
overvejelse. Såfremt I skulle være indstillet på at finde et andet sted at <strong>af</strong>holde arrangementet,<br />
vil vi gerne – via vore kontakter i hotel- og restaurationsbranchen – være behjælpelige<br />
hermed, vel vidende at det skal gå meget stærkt, såfremt arrangementet skal<br />
<strong>af</strong>vikles d. 1. november som planlagt.”<br />
Forlaget fastholdt imidlertid arrangementet på Nørrebro Bryghus.<br />
I en e-mail <strong>af</strong> 5. november <strong>2007</strong> fra Jan Mathisen, 3F, til General Manager Martin Drescher,<br />
HMS Host Denmark, vedr. salg <strong>af</strong> Nørrebro Bryghus’ produkter i Københavns Lufthavn hed-<br />
der det bl.a.:<br />
”Jeg var i lufthavnen i sidste uge og hvilken kolossal skuffelse.<br />
Jeg synes det er en provokation uden lige at I nu udbygger Bryghuset midt under en<br />
konflikt. Jeg forstår det ikke, når vi fra vores side har forsøgt at opbygge et godt og konstruktivt<br />
samarbejde – meget åbent og direkte uden for megen fnidder.<br />
Jeg synes ikke jeres måde at anerkende dette samarbejde er særlig positivt.<br />
…<br />
Jeg ved hvad du vil sige – at I bare følger reglerne. Det er også ok, men så lad os gøre<br />
samarbejdet helt formel efter reglerne. Derfor synes jeg vi skal <strong>af</strong>lyse vores planlagte<br />
møde om lokal<strong>af</strong>taler, således at i bare køre helt efter hoved<strong>af</strong>talen, herunder bestemmelserne<br />
om anvendelse <strong>af</strong> løfteparagr<strong>af</strong>fen.<br />
…<br />
Jeg skal naturligvis beklage at I har sat den ellers positive og konstruktive dialog i stå,<br />
men dette slag i ansigtet du giver os er for voldsomt.”<br />
Overenskomst for flaskebryggeriet indgået under hovedforhandlingen ved Arbejdsretten<br />
Sagen blev som nævnt indbragt for Arbejdsretten ved klageskrift <strong>af</strong> 3. oktober <strong>2007</strong> og blev<br />
hovedforhandlet den 26. november <strong>2007</strong>. Under hovedforhandlingen blev følgende forlig ved-<br />
rørende flaskebryggeriet i Hedehusene indgået og ført til retsbogen:<br />
”Parterne er enige om, at for så vidt angår bryggerivirksomheden beliggende Baldersbuen<br />
25, 2640 Hedehusene, tiltræder Nørrebro Bryghus A/S Industriens Overenskomst
15<br />
<strong>2007</strong>-2010 (indgået mellem Dansk Industri og CO-Industri) i form <strong>af</strong> en blank tiltrædelsesoverenskomst.<br />
Parterne er endvidere enige om, at konsekvensen her<strong>af</strong> er, at enhver form for sympatikonflikt<br />
rettet mod bryggeriet i Hedehusene bringes til ophør, hvorimod sympatikonflikterne<br />
rettet mod restaurationsvirksomheden med ”In-House” bryggeriet beliggende<br />
Ryesgade 3, 2200 København N, ikke påvirkes her<strong>af</strong>, og at overenskomstdækningen <strong>af</strong><br />
flaskebryggeriet i Hedehusene ikke <strong>af</strong>skærer 3F og andre forbund fra at iværksætte<br />
sympatikonflikt for så vidt angår leverancer fra bryggeriet i Hedehusene til restaurationsvirksomheden<br />
i Ryesgade.”<br />
Forklaringer<br />
Der er <strong>af</strong>givet forklaringer <strong>af</strong> direktør Anders Kissmeyer, Nørrebro Bryghus, medarbejderrepræsentant<br />
Martin Jakobsen, Nørrebro Bryghus, revisor for Nørrebro Bryghus, statsautoriseret<br />
revisor Bjarne Møldrup, markedsdirektør Morten Brustad, Dansk Erhverv, forhandlingssekre-<br />
tær John Frederiksen, 3F, Den Private Servicegruppe, Hotel og Restauration, faglig sekretær<br />
Bjarne Mortensen, 3F, Industrigruppen, <strong>af</strong>delingsnæstformand Finn Sørensen, 3F, Industri og<br />
Service København, og faglig sekretær Trine Heiberg, 3F, Den Private Servicegruppe, Hotel<br />
og Restauration.<br />
Anders Kissmeyer har forklaret bl.a., at selskabet i september 2003 åbnede restaurationen i<br />
Ryesgade 3, København N. Personalet i Ryesgade er en blanding <strong>af</strong> faglærte, ufaglærte og<br />
elever. Serveringspersonalet er for det meste og for tiden alle ufaglærte, da menukortet er me-<br />
get enkelt. Der serveres 3 forretter, 3 hovedretter og 3 desserter sammen med 8-12 slags <strong>af</strong><br />
bryghusets eget øl. Serveringspersonalet er på ca. 40 personer og udgør den største personale-<br />
gruppe. Opgaverne med opvask og rengøring er udliciteret.<br />
Etableringen <strong>af</strong> bryggeriet i Hedehusene blev påbegyndt i midten <strong>af</strong> 2005, og man var klar til<br />
produktion i februar-marts 2006. Personalet består <strong>af</strong> en brygmester og 1-2 bryggeriarbejdere.<br />
Flaskebryggeriet leverer gennem en distributør, House of Beer, til alle større detailhandels-<br />
kæder i Danmark. Coop <strong>af</strong>tager ca. 25 %, Dansk Supermarked ca. 26 %, Netto ca. 26 % og<br />
Super Gross ca. 21 % <strong>af</strong> produktionen.<br />
I forbindelse med åbningen <strong>af</strong> restauranten i september 2003 fik han en henvendelse fra RBF<br />
om indgåelse <strong>af</strong> overenskomst. Virksomheden ville gerne undersøge alle muligheder, og led-<br />
elsen opfordrede medarbejderne til at strukturere sig. Der blev herefter <strong>af</strong> medarbejderne etab-<br />
leret en medarbejderforening. Medarbejderne var interesseret i en <strong>af</strong>tale med ledelsen, men
16<br />
ønskede ikke en <strong>af</strong>tale med 3F. I 2004 indgik virksomheden overenskomst med medarbejder-<br />
foreningen. Forhandlingen skete på ganske normal vis, og der blev stillet krav fra begge sider.<br />
Overenskomsten indeholder alle sædvanlige elementer, og det var bestemt, at den først kunne<br />
træde i kr<strong>af</strong>t, når den havde tilslutning fra mindst 75 % <strong>af</strong> medarbejderne, hvad den fik.<br />
Da han ikke hørte videre fra 3F, havde man ikke grund til at tro andet, end at 3F stiltiende<br />
havde accepteret den måde, som medarbejderne havde valgt at indrette sig på. Men efter en ny<br />
henvendelse fra 3F meldte virksomheden – efter en åben diskussion med medarbejderne – sig<br />
medio 2005 ind i RAF 2000, da 3F havde giver udtryk for, at den indgåede overenskomst med<br />
medarbejderforeningen var uden retslig gyldighed, når den ikke var forankret i organisationer-<br />
ne. Herved blev virksomheden omfattet <strong>af</strong> overenskomsten mellem RAF 2000 og Kristelig<br />
Fagforening.<br />
Der er to hovedårsager til, at virksomheden ikke vil indgå overenskomst med 3F. Den ene er<br />
hensynet til medarbejderne, da 3F’s overenskomst med HORESTA er særdeles bureaukratisk<br />
og stiv, f.eks. i forbindelse med arbejdstilrettelæggelsen og beregning <strong>af</strong> løn. Således vil med-<br />
arbejderne miste fleksibilitet i ansættelsen. Den anden årsag er hensynet til virksomhedens<br />
økonomi, da der ikke i 3F’s overenskomst er nogen lønsats for ufaglært serveringspersonale.<br />
Den overenskomst, som 3F forlanger indgået, lægger op til en timeløn på 20-40 kr. mere end,<br />
hvad der er normalt på tilsvarende restauranter, hvilket vil stille virksomheden i en håbløs<br />
konkurrencemæssig situation. En lang række restauranter, der henvender sig til samme publi-<br />
kum, som Nørrebro Bryghus gør, har ikke overenskomst med 3F.<br />
Efter at konflikten trådte i kr<strong>af</strong>t, er restaurationen påvirket <strong>af</strong> en markant tilbagegang på ca. 15<br />
% <strong>af</strong> omsætningen, hvilket kan tilskrives konflikten og sympatikonflikterne. Hertil kommer,<br />
at 3F mandsopdækker restauranten fra onsdag til lørdag fra omkring kl. 18 og 1-2 timer frem,<br />
hvor hovedrykket er på vej, og deler løbesedler ud til personer, der nærmer sig restauranten.<br />
Der var indgået <strong>af</strong>tale med forlaget bag Svikmøllen om et arrangement på restauranten, og<br />
han blev gjort bekendt med, at 3F havde kontaktet forlaget for at få det til at ”tænke sig om en<br />
ekstra gang” og flytte arrangement fra restauranten. Det endte dog med, at forlaget gennem-<br />
førte arrangementet <strong>af</strong> praktiske grunde, og fordi man ikke ville involveres i konflikten.<br />
For bryggeriet i Hedehusene er situationen endnu værre. Det åbnede i 2006 og skulle i <strong>2007</strong><br />
til at høste frugten <strong>af</strong> investeringerne. I 1. halvår <strong>2007</strong> levede bryggeriets omsætning op til
17<br />
budgettet, men man har i 2. halvår <strong>2007</strong> hidtil kun nået halvdelen <strong>af</strong> omsætningen i samme<br />
periode i 2006 svarende til en tredjedel <strong>af</strong> det budgetterede. Dette kan i vidt omfang tilskrives<br />
konflikten. I perioden august-<strong>december</strong> <strong>2007</strong> har salget været på 64.200 liter op mod et bud-<br />
getteret salg på 179.000 liter. Konkret har Coop stoppet køb <strong>af</strong> øl fra virksomheden. Når bryg-<br />
geriets produkter fortsat findes i butikkerne, skyldes det, at man leverer til detailhandlen gen-<br />
nem en distributør, House of Beer, der har et centrallager i Kolding, hvorfra produkterne vide-<br />
redistribueres til kædernes centrallager og derfra til de enkelte butikkers lager, hvorfra butiks-<br />
hylderne fyldes op. Der går derfor nogen tid, før butikshylderne er tomme, selv om bryggeri-<br />
ets omsætning falder.<br />
Bryggeriet har herudover mistet et forventet månedligt salg på 3.500 liter øl, efter at en kunde,<br />
HMS Host, der bl. a. driver restaurationer i Københavns lufthavn, og som ville etablere en<br />
restaurant i lufthavnen for at markedsføre bryggeriets produkter, er <strong>af</strong>stået herfra. HMS Host<br />
havde fået en henvendelse fra lufthavnen om, at man ikke var interesseret i ballade, og fandt<br />
ikke at kunne foretage sig andet <strong>af</strong> hensyn til sine andre restaurationer og for ikke at lægge sig<br />
ud med lufthavnen.<br />
Det resterende fald i omsætningen er mindre systematisk, og virksomheden har ikke fået tilba-<br />
gemelding om, at det direkte er et udslag <strong>af</strong> konflikten. Nogle problemer med distributionen i<br />
2006, der har været omtalt i pressen, er overvundet, så det er ikke et spørgsmål om, at virk-<br />
somheden ikke har levet op til forventningerne. Virksomheden har budgetteret med et under-<br />
skud i <strong>2007</strong> på 1 mio. kr., men det realiserede underskud ser nu ud til at ville blive på mellem<br />
5 og 7 mio. kr., hvilket skal sammenholdes med, at der stadig er et stigende marked for spe-<br />
cialøl. Situationen er uholdbar på mellemlang sigt, da der er investeret for lånte midler, og<br />
virksomheden har ikke nogen kapital at trække på. Man kan alene håbe på velvilje fra banken<br />
og aktionærerne, men selskabet er lukningstruet, hvis der ikke sker en forbedring inden for et<br />
halvt års tid.<br />
Virksomheden vil være villig til at indgå overenskomst med 3F for så vidt angår bryggeride-<br />
len, da virksomheden anser overenskomsten på dette område for tidssvarende, rimelig og for-<br />
nuftig. Dette er dog nok først tydeliggjort, efter dialogen med 3F ophørte, og sagen blev ind-<br />
bragt for Arbejdsretten. Han har ikke sagt til 3F, at virksomheden gerne ville indgå overens-<br />
komst for så vidt angår bryggeridelen.
18<br />
Martin Jakobsen har forklaret bl.a., at han har været ansat som tjener og bartender i Nørrebro<br />
Bryghus siden juni 2004. Han er endvidere medarbejderrepræsentant. Han var ikke med til at<br />
forhandle den første overenskomst for medarbejderforeningen, men han har været med ved<br />
den seneste fornyelse i 2006. Medarbejderforeningen er medarbejdernes egen forening, og de<br />
stiller reelle krav til ledelsen under forhandling om fornyelse <strong>af</strong> overenskomsten. Under for-<br />
handlingen <strong>af</strong> 2006-overenskomsten fik de bl.a. nogle krav igennem om anciennitetstillæg.<br />
Der var over 75 % tilslutning til overenskomsten. Der har fra foreningens start været enighed<br />
om, at man ikke ville have noget med 3F at gøre. Det er en holdning, der har været bredt fun-<br />
deret i foreningen, som har været diskuteret, og som medlemmerne har stemt om. Det er den<br />
holdning, der også er kommunikeret ud til kunderne på løbesedler og ved et åbent brev til 3F.<br />
Medarbejderforeningen vil have lov til at have deres egen overenskomst, og de ønsker som<br />
udgangspunkt at klare deres anliggender selv. De ønsker ikke en stiv overenskomst fra 3F, der<br />
ikke passer med forholdene i virksomheden. De har et glimrende samarbejde med ledelsen og<br />
har gennem tiden h<strong>af</strong>t stort besvær med 3F. Af den grund demonstrerede 40-50 medlemmer<br />
foran 3Fs hovedkontor den 19. november <strong>2007</strong>.<br />
Statsautoriseret revisor Bjarne Møldrup har forklaret bl.a., at han har været revisor for Nørre-<br />
bro Bryghus siden stiftelsen i 2003, og han har forestået udarbejdelsen <strong>af</strong> årsregnskabet for<br />
2006. Virksomheden havde pr. 31. oktober <strong>2007</strong> omsat for ca. 26 mio. kr., hvor der var bud-<br />
getteret med 43 mio. kr. I 2006 omsatte virksomheden for 35 mio. kr. Pr. 31. oktober <strong>2007</strong> var<br />
det realiserede underskud på 6,2 mio. kr., hvor<strong>af</strong> størstedelen stammer fra 2. halvår, selv om<br />
2. halvår i branchen regnes for et bedre halvår end 1. halvår. Det er således gået tilbage for<br />
virksomheden i 2. halvår <strong>2007</strong>, hvor der har været månedlige underskud. Der har været må-<br />
neder med underskud i 1. halvår, men 1. halvår har stort set levet op til budgettet. I september<br />
<strong>2007</strong>, der er budgetteret som en bedre måned end oktober, var underskuddet på 423.000 kr.<br />
mod et budgetteret overskud på 356.000 kr. Der er i oktober <strong>2007</strong> realiseret et underskud på<br />
ca. 390.000 kr., hvor der var budgetteret med et overskud på 106.000 kr. Indtil nu har heller<br />
ikke november levet op til budgettet.<br />
Bryggeriet i Hedehusene havde budgetteret med en omsætning i <strong>2007</strong> på 7,2 mio. kr., hvilket<br />
pr. 31. oktober kun er realiseret med 2,6 mio. kr. Der har været et drastisk fald i salget i forhold<br />
til budgettet for 2. halvår <strong>2007</strong>.
19<br />
Egenkapitalen og den ansvarlige lånekapital i selskabet udgjorde ultimo 2006 knap 5,5 mio.<br />
kr. og er nu negativ med 727.000 kr. Det vil føre til, at han ved udarbejdelse <strong>af</strong> årsregnskab<br />
for <strong>2007</strong> må give en påtegning om, at selskabet skal tilføres kapital. Selskabets kredit er truk-<br />
ket helt op, og selskabet er truet <strong>af</strong> betalingsstandsning.<br />
Morten Brustad har forklaret bl.a., at han er markedsdirektør i Dansk Erhverv, der bl.a. orga-<br />
niserer arbejdsgiverforeningen HORESTA-A. Han var med til at forhandle overenskomsten<br />
<strong>2007</strong>-2010 mellem HORESTA-A og 3F, Den private Servicegruppe. Man sondrer i overens-<br />
komsten ikke mellem faglært og ufaglært serveringspersonale. Serveringspersonalet er nor-<br />
malt provisionslønnet med 13,1 % <strong>af</strong> omsætningen, og det er også udgangspunktet i overens-<br />
komsten. I 1990’erne indførte man fastløn som alternativ til provisionsløn, men man havde<br />
heller ikke dengang anledning til at sondre mellem faglært og ufaglært arbejdskr<strong>af</strong>t. Han kan<br />
ikke vurdere, om det er fair eller unfair, men kan alene konstatere, at man har taget sit ud-<br />
gangspunkt i provisionslønssystemet. Der er en hel del ufaglært personale beskæftiget på<br />
området. Det har på arbejdsgiverinitiativ været drøftet, om man skulle indføre en lønsats for<br />
ufaglærte – i hvert fald for så vidt angår fastløn. Provisionsløn er administrativt svært at hånd-<br />
tere, hvor fastløn er mere enkelt.<br />
Det er Dansk Erhvervs opfattelse, at en <strong>af</strong> årsagerne til den relativt lave organisationsgrad i<br />
branchen og de der<strong>af</strong> følgende manglende overenskomster er den manglende lønmæssige son-<br />
dring mellem ufaglært og faglært serveringspersonale. I 2003 lavede Dansk Erhverv en under-<br />
søgelse, hvor man sammenholdt den samlede lønsum i branchen med HORESTA-A’s løn-<br />
sum. Man skønnede dengang, at 25 % <strong>af</strong> den samlede lønsum vedrørte restaurationer, der var<br />
medlem <strong>af</strong> arbejdsgiverforeningen. Senere har man sammenholdt de registrerede pensions-<br />
indbetalinger med virksomheder registreret i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Hvis man ikke<br />
medregner virksomheder uden ansatte, hvilket han mener, giver det mest retvisende billede, er<br />
der på restaurationssiden en organisationsgrad på 40 % og på hotelsiden en organisationsgrad<br />
på 80 %. Hvis man indregner virksomheder uden ansatte, er organisationsgraden for restau-<br />
ranter 10-15 %.<br />
Han var på et tidspunkt med til at forhandle på Nørrebro Bryghus’ vegne med 3F med henblik<br />
på at finde en ordning. Der foregik nogle konstruktive drøftelser bl. a. om fleksibilitet. Han<br />
kan ikke huske, om der var konkrete lønsatser på tale, men han mener ikke, at det var muligt<br />
for bryghuset at komme igennem med en lavere lønsats end efter overenskomsten mellem
20<br />
HORESTA og 3F. Hvis Nørrebro Bryghus indgik en overenskomst med 3F med en timeløn til<br />
ufaglært serveringspersonale på 115-120 kr./t., er det hans opfattelse, at det ville være en lem-<br />
peligere overenskomst end HORESTA-overenskomsten, og 3F ville i så fald handle i strid<br />
med overenskomstens § 53, stk. 2, om forbud mod at indgå overenskomst på lempeligere vil-<br />
kår med uorganiserede arbejdsgivere end efter overenskomsten.<br />
John Frederiksen har bl.a. forklaret, at han er tidligere forhandlingssekretær i RBF og nu i 3F,<br />
Den Private Servicegruppe, Hotel og Restauration. Han har kun h<strong>af</strong>t med restaurationsdelen<br />
<strong>af</strong> Nørrebro Bryghus at gøre. HORESTA-overenskomsten er en minimallønsoverenskomst i<br />
modsætning til RAF 2000-overenskomsten, der er en normallønsoverenskomst, hvor lønnen<br />
er udstukket <strong>af</strong> arbejdsgiveren, og hvor der ikke er mulighed for forhandling i overenskomst-<br />
perioden. HORESTA-overenskomsten tilpasses ved lokale forhandlinger, og man ville såle-<br />
des ved lokale forhandlinger kunne imødekomme de <strong>af</strong> medarbejderforeningen rejste punkter<br />
om varieret timetal, om mulighed for vagtbytte fra dag til dag og om deltidsmedarbejdere.<br />
Forskellene mellem overenskomsterne består blandt andet i, at man i <strong>af</strong>talen med medarbej-<br />
derforeningen opererer med mertimer, hvilket betyder, at man ikke får overarbejdsbetaling. I<br />
1990’erne indførte man faglært løn for gastronomi- og receptionistområdet, hvor man lagde<br />
10 % oven i den ufaglærte løn, men arbejdsgiverne gav ikke samme tilbud vedrørende tjenere.<br />
3F har ingen interesse i at indgå særoverenskomst med et fastlønsniveau, der ligger under<br />
HORESTA-overenskomsten. Det er 3F’s opgave at forhandle bedre vilkår for medlemmerne.<br />
Der er intet til hinder for i 3Fs overenskomstsystem at indgå lokal<strong>af</strong>taler, der f. eks. sikrer<br />
fleksibilitet, men man vil ikke give køb på minimallønsbestemmelserne i HORESTA-over-<br />
enskomsten. 3F forstår bestemmelsen i HORESTA-overenskomstens § 53, stk. 2, således, at<br />
en særoverenskomst ikke samlet set må være ringere end HORESTA-overenskomsten. Nørre-<br />
bro Bryghus er ikke en særegen virksomhed. Da Apollo Bryggeriet – som bygger på samme<br />
koncept – startede op i 1990’erne, tiltrådte denne virksomhed HORESTA-overenskomsten, og<br />
der var tilpasningsforhandlinger for så vidt angår bryggeridelen.<br />
3F, Den Private Servicegruppe, har 18.915 medlemmer på landsplan, hvor<strong>af</strong> ca. 4.000 er be-<br />
skæftiget med servering på hotelrestauranter og andre restauranter. Det er ikke muligt at op-<br />
dele denne medlemsgruppe yderligere, og det forekommer, at hotellerne har udliciteret restau-<br />
rationerne. Der er en gruppe på ca. 3.000 medlemmer, hvor det ikke er oplyst, hvad de<br />
beskæftiger sig med, og som kan være beskæftiget med servering. Der uddannes slet ikke nok<br />
tjenere, og han skønner, at 80 % <strong>af</strong> hele medlemsskaren og <strong>af</strong> dem, der er registreret som ser-
veringspersonale, er ufaglærte, men det registreres ikke. Af de 6.719 medlemmer i Køben-<br />
21<br />
havn beskæftiger ca. 1.100 sig med servering. Der er i København ca. 1700 medlemmer, om<br />
hvilke det ikke er oplyst, hvad de beskæftiger sig med. Nørrebro Bryghus beskæftigede ved<br />
åbningen 2 medlemmer <strong>af</strong> 3F, der blev trukket ud ved konflikten.<br />
Ca. 2.500 enkeltstående virksomheder på landsplan er overenskomstdækket, her<strong>af</strong> 681 virksomheder<br />
i København. På landsplan er 1.100 virksomheder omfattet <strong>af</strong> HORESTA-overenskomsten,<br />
792 <strong>af</strong> tiltrædelsesoverenskomster, 570 er tidligere medlemmer <strong>af</strong> HORESTA, og<br />
33 virksomheder har indgået lokale overenskomster. I København er 348 virksomheder omfattet<br />
<strong>af</strong> HORESTA-overenskomsten, 224 <strong>af</strong> tiltrædelsesoverenskomster, 96 er tidligere medlemmer<br />
<strong>af</strong> HORESTA, og 13 virksomheder har indgået lokale overenskomster. Sekretariatet<br />
har opgjort overenskomstdækningen i Københavnsområdet til 43 %. 3F’s hjemmeside med<br />
besøgsstedet ”Spisesteder med overenskomst” giver ikke et dækkende billede <strong>af</strong>, hvilke steder<br />
der er overenskomstdækket. Der har været samkøringsproblemer i forbindelse med sammen-<br />
lægningen mellem RBF og 3F, og det er en branche med store udsving, hvor mange virksom-<br />
heder åbner og lukker hurtigt. 3F har fokus på restaurationsområdet og vil gerne nå en over-<br />
enskomstdækning på 90 % på restaurationsområdet svarende til hotelområdet, men det er<br />
svært.<br />
Bjarne Mortensen har forklaret bl.a., at han er faglig sekretær i 3F, Industrigruppen. Han har<br />
ikke h<strong>af</strong>t kontakt til virksomheden i forløbet. Han blev den 20. august <strong>2007</strong> ringet op <strong>af</strong><br />
Dansk Industri, der spurgte, om 3F var villig til at drøfte forholdene vedrørende bryghuset.<br />
Det er ikke unormalt, at andre organisationer retter henvendelse på vegne <strong>af</strong> en uorganiseret<br />
arbejdsgiver. De drøftede mulighederne for at mødes på virksomheden, parternes krav, herun-<br />
der virksomhedens ønske om fleksibilitet og 3F’s ønske om, at virksomheden tiltrådte Indu-<br />
striens Overenskomst og HORESTA-overenskomsten. Han tilkendegav, at virksomhedens<br />
krav om fleksibilitet formentlig kunne forhandles på plads lokalt. Der blev <strong>af</strong>talt et møde, som<br />
skulle holdes på virksomheden med deltagelse <strong>af</strong> Dansk Industri den 24. august <strong>2007</strong>, kl. 10.<br />
Mødet blev imidlertid – til Dansk Industris ærgrelse – <strong>af</strong>lyst, da hans kolleger oplyste, at virk-<br />
somheden i stedet valgte at holde møde med støtte fra Dansk Erhverv. Der er ikke noget i vej-<br />
en for, at virksomheden isoleret for flaskebryggeriet tiltræder Industriens Overenskomst, men<br />
det har slet ikke været på tale, idet virksomheden har været helt <strong>af</strong>visende over for kravet om<br />
overenskomst.
22<br />
Finn Sørensen har forklaret bl.a., at han siden 1. maj 2005 har været næstformand for 3F, Industri<br />
og Service, København. Han har tidligere være formand for Bryggeriarbejdernes Fagforening<br />
i København.<br />
3F, Industri og Service, har kørt parløb med 3F, Hotel og Restauration, med henblik på at ind-<br />
gå overenskomst for virksomheden. Det var en <strong>af</strong>deling <strong>af</strong> RBF, der i 2003 tog første initiativ.<br />
Der har været tale om et langt forløb med mange <strong>af</strong>brydelser, hvor man har prøvet at komme i<br />
kontakt med virksomheden og medarbejderforeningen.<br />
Virksomheden har ikke lagt skjul på, at man mente, at forholdene var i orden med den i 2004<br />
indgåede ”hus<strong>af</strong>tale” og den senere indmeldelse i RAF 2000. 3F meddelte virksomheden, at<br />
man ikke var tilfredse hermed, og at man fastholdt sit krav om overenskomst. Det var først i<br />
august-september <strong>2007</strong>, at man nåede til et egentlig forhandlingsforløb, og hvor det blev <strong>af</strong>klaret,<br />
hvad der skilte parterne. HORESTA deltog som bisidder for virksomheden. De centra-<br />
le spørgsmål var fleksibilitet og <strong>af</strong>lønning. Man kan ikke skille de enkelte spørgsmål ud, da<br />
man forholder sig samlet til de momenter, der indgår i forhandlingerne. Konkret ville man<br />
ikke kunne imødekomme et krav om en lavere lønsats end den, der fremgår <strong>af</strong> HORESTAoverenskomsten.<br />
Forhandlingerne – også for så vidt angik lønnen – tog <strong>af</strong> gode grunde ud-<br />
gangspunkt heri. Den 7. september <strong>2007</strong> fremsendte han et forslag, der imødekom ønsket om<br />
fleksibilitet, men han hørte ikke fra virksomheden, før sagen blev indbragt for Arbejdsretten.<br />
Virksomheden har på intet tidspunkt inden sagens indbringelse for Arbejdsretten nævnt, at de<br />
var parat til at indgå overenskomst for bryggeridelen; tværtimod kom virksomheden i septem-<br />
ber <strong>2007</strong> med et oplæg, som dækkede både restaurant og bryggeri.<br />
Han har også været ude som strejkevagt under konflikten og taget sin tørn med uddeling <strong>af</strong><br />
løbesedler. Ordlyden <strong>af</strong> den løbeseddel, der blev uddelt, er blevet ændret undervejs, siden<br />
hovedkonflikten blev etableret, men den har hele tiden indeholdt en opfordring til ikke at be-<br />
nytte restaurationen i Ryesgade. Der har ikke været forsøgt fysisk blokade, men alene uddelt<br />
løbesedler. Folk har taget imod løbesedlen, men er alligevel gået ind i restauranten, der har<br />
h<strong>af</strong>t pænt fulde huse.<br />
Han fik på et tidspunkt <strong>af</strong> formanden for LO Storkøbenhavn at vide, at denne havde modtaget<br />
en invitation fra Svikmøllen til et arrangement på Nørrebro Bryghus. Han spurgte hertil, da<br />
LO bakkede op om den igangværende konflikt. Der skal ikke lægges andet i henvendelsen til
23<br />
forlaget bag Svikmøllen end, at det var en opfordring til ikke at involvere sig i en igangvær-<br />
ende lovlig konflikt. 3F har dertil taget kontakt til Mellemfolkeligt Samvirke i forbindelse<br />
med et arrangement, organisationen skulle have i restauranten den sidste weekend i august<br />
<strong>2007</strong>, men de blev enige om at dispensere fra sympatikonflikten i den forbindelse. Kontakten<br />
til HMS Host kender han kun til på grund <strong>af</strong> sagen, og så vidt han er orienteret, er beslutning-<br />
en om ikke at sælge bryghusets produkter ikke truffet <strong>af</strong> HMS Host alene.<br />
Trine Heiberg har forklaret bl.a., at hun er faglig sekretær i 3F, Den Private Servicegruppe,<br />
Hotel og Restauration. Hun har besøgt 27 butikker fordelt på forskellige kæder, herunder<br />
Coop Danmark, Dansk Supermarked, Føtex, Super Best, Magasin, 7 Eleven m.fl. Hun kunne<br />
konstatere, at bryghusets produkter stadig var på hylderne. Coops butikker var ved at løbe tør,<br />
men Dansk Supermarked og Super Best havde trods konflikten fået leveret juleøl, og Magasin<br />
på Kongens Nytorv havde tilbud på øl fra Nørrebro Bryghus. Hun har fået meldinger fra <strong>af</strong>de-<br />
linger rundt om i landet om, at det er samme billede andre steder.<br />
Parternes argumenter<br />
Klager har gjort gældende, at 3F’s krav om overenskomst ikke har den fornødne styrke og<br />
aktualitet til at kunne legitimere de varslede og iværksatte sympatikonflikter. Anvendelsen <strong>af</strong><br />
sympatikonflikterne er i strid med kravet om, at der skal være et rimeligt forhold mellem mål<br />
og midler – proportionalitetsprincippet - samt i strid med Menneskerettighedskonventionens<br />
artikel 11. Det samlede konfliktforløb er egnet til at berøve klageren, der er en mindre nystart-<br />
et virksomhed, sin eksistensmulighed. 3F har de facto ikke nogen rimelig overenskomstdæk-<br />
ning på restauranter svarende til den restauration, som klageren driver. 3F har ikke en over-<br />
enskomst, der tager højde for ufaglært serveringspersonale, og har i øvrigt ikke mulighed for<br />
at tilbyde overenskomstdækning, der tager højde herfor, da 3F med bestemmelsen i HORES-<br />
TA-overenskomstens § 53, stk. 2, har <strong>af</strong>skåret sig fra at tilbyde en overenskomst på sædvan-<br />
lige og rimelige vilkår indeholdende <strong>af</strong>taler om ufaglært løn.<br />
3F har ingen medlemmer på virksomheden eller opbakning fra de ca. 50 medarbejdere, der er<br />
ansat ved Nørrebro Bryghus. Såvel medarbejderne som medarbejderforeningen har tværtimod<br />
flere gange frabedt sig, at 3F kræver overenskomst. I øvrigt er klageren i forvejen dækket <strong>af</strong><br />
en helt sædvanlig overenskomst, der giver de traditionelle overenskomstmæssige goder, og<br />
som såvel medarbejderforeningen som medarbejderne bakker op om. Bryghuset er derudover<br />
medlem <strong>af</strong> RAF 2000, der tilbyder yderligere overenskomstdækning ved at have indgået
24<br />
overenskomst med Kristelig Fagforening – en helt traditionel overenskomst, der omfatter 77<br />
medlemsvirksomheder. Klagers modvilje mod at indgå overenskomst med 3F er således alene<br />
båret <strong>af</strong>, at virksomheden skal være konkurrencedygtig på markedet.<br />
Hertil kommer, at 3F i tillæg til iværksættelse <strong>af</strong> hovedkonflikt og sympatikonflikter samt i<br />
tillæg til de sympatikonflikter, der er iværksat <strong>af</strong> de øvrige forbund, har opfordret kunder og<br />
samarbejdspartnere til klageren til at undlade at samarbejde med klageren, hvilket i sig selv<br />
indebærer, at konfliktforløbet må kendes ulovligt.<br />
Endvidere indebærer sympatikonflikterne omfattende omkostninger for klageren produktions-<br />
mæssigt, markedsmæssigt og ikke mindst økonomisk, således at klageren er lukningstruet.<br />
Alle forhold, der kan tillægges betydning ved vurderingen <strong>af</strong>, om en hovedkonflikt er lovlig,<br />
må tilsvarende indgå i bedømmelsen <strong>af</strong>, om et sympatikonfliktforløb som sådant er lovligt.<br />
Arbejdsretlig praksis i sager om lovligheden <strong>af</strong> såvel sympati- som hovedkonflikter skal tage<br />
højde for den samfundsmæssige udvikling, herunder udviklingen i praksis fra Den Europæi-<br />
ske Menneskerettigheds<strong>dom</strong>stol. Det må herved tages i betragtning, at <strong>dom</strong>spraksis fra Den<br />
Europæiske Menneskerettigheds<strong>dom</strong>stol vidner om respekt for og beskyttelse <strong>af</strong> den enkeltes<br />
ret til at vælge frit, hvilket blandt andet må indebære retten til frit at vælge, hvem en virksom-<br />
hed vil indgå overenskomst med, og for medarbejdernes vedkommende frit at vælge, hvem de<br />
ønsker at lade sig repræsentere <strong>af</strong>.<br />
Modsætningsforholdet mellem på den ene side 3F’s ønske om at kunne overenskomstdække<br />
og på den anden side klagerens ønske om selv at kunne vælge overenskomstpart og medarbej-<br />
dernes ønske om selv at kunne vælge, hvem de ønsker at lade sig repræsentere <strong>af</strong>, må løses så-<br />
ledes, at hovedkonflikten på den ene side er lovlig, mens på den anden side sympatikonflikter-<br />
ne, som er ved at ødelægge klagerens virksomhed, til gengæld er ulovlige.<br />
Endvidere må det tillægges processuel skadevirkning, at indklagede ikke har opfyldt provoka-<br />
tioner vedrørende oplysninger om overenskomstdækning, medlemsdækning og om de mulig-<br />
heder, 3F har for at indgå en for virksomheden rimelig overenskomst med respekt <strong>af</strong> forpligt-<br />
elserne over for HORESTA.
25<br />
Indklagede har gjort gældende, at sympatikonflikterne er varslet og iværksat til støtte for 3F’s<br />
hovedkonflikt mod klager med henblik på overenskomstdækning <strong>af</strong> virksomhedens samlede<br />
aktiviteter – såvel restauration som bryggeri. Der er tale om ganske sædvanlige sympatikon-<br />
flikter, som gennem mere end 100 år efter karakteren og indholdet er lovlige på det danske<br />
arbejdsmarked. Der er interessefællesskab mellem parterne i hovedkonflikten og sympatikonflikterne,<br />
og sympatikonflikterne er egnede til at påvirke hovedkonflikten.<br />
Det er ubestridt, at hovedkonflikten er lovlig. Allerede derfor skal det lægges til grund, at 3F<br />
har en legitim interesse i den krævede overenskomst og forfølger et lovligt fagligt formål.<br />
Overenskomstkravet kan understøttes med sympatikonflikter, jf. <strong>Arbejdsrettens</strong> <strong>dom</strong> <strong>af</strong> 10.<br />
januar 2002 (A 2001.819), når der – som i denne sag – er et rimeligt forhold mellem mål og<br />
midler, og klager er <strong>af</strong>skåret fra at påberåbe sig momenter, der alene vedrører lovligheden <strong>af</strong><br />
hovedkonflikten. Lovligheden <strong>af</strong> sympatikonflikterne beror herefter alene på en proportiona-<br />
litetsbetragtning, og det skal ikke være muligt at gradbøje kravene til styrke og aktualitet i<br />
forhold til hovedkonflikten.<br />
Hertil kommer, at det arbejde, der udføres i klagers virksomhed, hører under 3F’s naturlige<br />
faglige område, hvor HORESTA-overenskomsten dækker både faglærte og ufaglærte tjenere.<br />
Det er i <strong>Arbejdsrettens</strong> <strong>dom</strong> <strong>af</strong> 17. august 2001 (A 2001.589) slået fast, at ufaglærte medarbej-<br />
deres serveringsarbejde i en restaurant er et ”centralt fagligt interesseområde” for 3F.<br />
Efter <strong>Arbejdsrettens</strong> faste praksis er det uden betydning, om der er indgået overenskomst med<br />
en konkurrerende arbejdstagerorganisation uden for LO, og der er fra 3F’s side udvist stor<br />
vilje til forhandling <strong>af</strong> en overenskomst tilpasset klagers virksomhed. 3F’s formål er at sk<strong>af</strong>fe<br />
gode arbejdsvilkår i branchen, og det er irrelevant, om medarbejderne frabeder sig, at 3F kræ-<br />
ver overenskomst. De ansatte kan ikke give <strong>af</strong>kald på overenskomstdækning med den virk-<br />
ning, at 3F’s konfliktret indskrænkes, og 3F kan og vil ikke fravige HORESTA-overenskomstens<br />
lønniveau.<br />
Sympatikonflikterne overskrider ikke den tilladelige grænse, og det er udokumenteret, at kon-<br />
flikten uundgåeligt vil føre til, at bryghuset lukkes. Virksomheden havde allerede i 2006 et<br />
underskud på over 2,5 mio. kr., og efter forklaringerne kan det lægges til grund, at salget <strong>af</strong> øl<br />
kun er stoppet i forhold til Coop, der <strong>af</strong>tager ca. 25 % <strong>af</strong> produktionen. Der er hård konkurren-
26<br />
ce på markedet, og man må konstatere, at klager – som nystartet virksomhed – har klaret sig<br />
dårligt.<br />
De uddelte løbesedler indeholder alene forbrugeroplysninger og en ”blød” opfordring til, at<br />
folk undlader at benytte bryghuset og købe dettes produkter. Ligeledes var den enkeltstående<br />
henvendelse til HMS Host alene udtryk for forbundets skuffelse, og henvendelsen til forlaget<br />
bag Svikmøllen førte ikke til, at arrangementet blev <strong>af</strong>lyst. De nævnte forhold kan således hel-<br />
ler ikke føre til, at sympatikonflikterne samlet set må anses for ulovlige.<br />
Sympatikonflikterne strider heller ikke mod Menneskerettighedskonventionens art. 11, da<br />
klager ikke pålægges et tvunget medlemskab <strong>af</strong> nogen forening, og da HORESTA-overenskomsten<br />
er rig på muligheder for individuel tilpasning. Klagers modvilje mod at indgå den<br />
krævede overenskomst skyldes udelukkende uvilje mod at honorere de ved overenskomst<br />
fastsatte lønvilkår.<br />
HORESTA-overenskomsten dækker bredt i branchen, herunder ufaglærte tjenere, og 3F har<br />
tilstrækkeligt med medlemmer til at kræve overenskomst på området. 3F har således tilstrækkelig<br />
faglig interesse, hvilket også understreges <strong>af</strong>, at 3F har indgået overenskomst med 3 <strong>af</strong> 4<br />
andre tilsvarende restaurationer med In-House bryggeri i København.<br />
<strong>Arbejdsrettens</strong> begrundelse og resultat<br />
Det er karakteristisk for den danske arbejdsmarkedsregulering, at lønniveauet og andre arbejdsvilkår<br />
sikres gennem de kollektive overenskomster og ikke gennem lovgivning. Arbejds-<br />
tagerorganisationernes konfliktret til opnåelse <strong>af</strong> kollektiv overenskomst er således <strong>af</strong> <strong>af</strong>gør-<br />
ende betydning for udviklingen i lønfastsættelsen og opnåelsen <strong>af</strong> andre centrale arbejdsvilkår<br />
i Danmark. I de senere år har der flere gange i Folketinget været fremsat forslag til folketings-<br />
beslutning, der skulle pålægge regeringen at fremkomme med forslag om begrænsning <strong>af</strong><br />
arbejdstagerorganisationernes adgang til konflikt i forhold til de regler, der har udviklet sig i<br />
<strong>Arbejdsrettens</strong> praksis, f. eks. i tilfælde, hvor et fagforbund iværksætter konflikt for at opnå<br />
overenskomst på et område, der allerede er dækket <strong>af</strong> en overenskomst med et andet fagfor-<br />
bund. Disse forslag er ikke blevet vedtaget, selv om der også fra regeringens side under folke-<br />
tingsbehandlingen har været udtrykt forståelse for de intentioner, der har ligget bag forslage-<br />
ne, idet der bl. a. er blevet henvist til, at en lovregulering <strong>af</strong> konfliktretten vil være meget van-<br />
skelig og fundamentalt vil ændre den måde, hvorpå rollerne på det danske arbejdsmarked hid-
til har været fordelt, jf. herved bl.a. Folketingstidende 2003-04 s. 4891. Til illustration <strong>af</strong><br />
27<br />
betydningen <strong>af</strong> arbejdstagerorganisationers konfliktret som instrument til at opnå og sikre<br />
niveauet for løn- og arbejdsvilkår i Danmark kan henvises til <strong>Arbejdsrettens</strong> <strong>dom</strong> <strong>af</strong> 10. no-<br />
vember 2005 i sag A 2005.839 om lovligheden <strong>af</strong> sympatikonfliktvarsler <strong>af</strong>givet til støtte for<br />
arbejdstagersiden i hovedkonflikter med østeuropæiske virksomheder. Det er således kon-<br />
fliktretten, som her i landet skal sikre interessen i, at alt arbejde her i landet udføres for en<br />
minimumsløn mv., som efter danske forhold anses for rimelig.<br />
Selv om arbejdstagerorganisationernes adgang til konflikt ikke er lovreguleret, er den imidler-<br />
tid ikke ubegrænset, og det er <strong>Arbejdsrettens</strong> opgave at tage stilling til, om de konflikter, der<br />
er iværksat i nærværende sag, overskrider grænserne for det tilladelige. I juni 2003 <strong>af</strong>gav<br />
Dansk Arbejdsgiverforening og Landsorganisationen i Danmark ”Hovedorganisationernes<br />
redegørelse om retten til at iværksætte konflikt til støtte for krav om overenskomst”. I denne<br />
hedder det i det <strong>af</strong>sluttende <strong>af</strong>snit ”Sammenfatning <strong>af</strong> retstilstanden” s. 42 ff bl.a.:<br />
”Spørgsmål om lovligheden <strong>af</strong> varslede kollektive kampskridt eller <strong>af</strong> de i denne anledning<br />
udstedte konfliktvarsler samt spørgsmålet om lovligheden <strong>af</strong> anvendelse <strong>af</strong> kollektive<br />
kampskridt til støtte for krav om overenskomst på områder, hvor kollektiv overenskomst<br />
ikke er indgået, henhører under <strong>Arbejdsrettens</strong> kompetence jf. arbejdsretslovens §<br />
9, stk. 1, nr. 3 og nr. 5.<br />
<strong>Arbejdsrettens</strong> praksis viser, at retten opstiller en række kriterier, der altid indgår i rettens<br />
bedømmelse <strong>af</strong> konkrete sager. Kriterierne er følgende:<br />
Konfliktens overordnede karakter. Der skal mellem lønmodtagerorganisationen og arbejdsgiveren<br />
bestå en interessetvist dvs. en uenighed om, hvorvidt – og i bekræftende<br />
fald under hvilke forudsætninger – en kollektiv overenskomst skal indgås eller fornyes.<br />
Konfliktens formål. Konflikten skal forfølge et rimeligt fagligt formål. Formålet med<br />
lønmodtagerorganisationens iværksættelse <strong>af</strong> konflikt skal være at opnå en kollektiv<br />
overenskomst med den arbejdsgiver, der lader arbejde, som naturligt henhører under<br />
lønmodtagerorganisationens faglige område, udføre. En konflikt der tager sigte på, at<br />
opnå overenskomstdækning for arbejdsfunktioner, der ikke falder inden for den aktionerende<br />
lønmodtagerorganisations faglige område, er ulovlig. Hvis det arbejde, der søges<br />
overenskomstdækket ikke i forvejen er overenskomstdækket, vil udgangspunktet være,<br />
at der forfølges et rimeligt fagligt formål. Ved bedømmelsen <strong>af</strong>, hvad der er en lønmodtagerorganisations<br />
naturlige, faglige område spiller det ingen rolle om organisationen<br />
aktuelt har nogen medlemmer på den konfliktramte virksomhed. Derimod skal organisationen<br />
have den fornødne og aktuelle interesse i at overenskomstdække det pågældende<br />
område. De formål, lønmodtagerorganisationen lovligt kan forfølge og understøtte med<br />
anvendelse <strong>af</strong> kollektive kampskridt, kan være begrænset <strong>af</strong> lovgivning eller overordnede<br />
<strong>af</strong>taler f.eks. hoved<strong>af</strong>taler. Formålet med konflikten må ikke være indgåelse <strong>af</strong> en<br />
overenskomst, hvis indhold helt eller delvist er i strid med lovgivningen.
28<br />
Konfliktens midler. De kollektive kampmidler, lønmodtagerorganisationen tager i anvendelse<br />
med henblik på at formå arbejdsgiveren til indgå en kollektiv overenskomst,<br />
skal i sig selv være lovlige. Grænserne for, hvilke kampskridt der lovligt kan tages i<br />
brug, fastlægges <strong>af</strong> Arbejdsretten og under hensyntagen til eventuelle overordnede retsgrundlag<br />
i form <strong>af</strong> lovgivning eller <strong>af</strong>taler. Lønmodtagerorganisationens kampmidler er<br />
primært strejke og blokade; arbejdsgiverens primært lockout og boykot. I praksis vil det<br />
ofte være <strong>af</strong> <strong>af</strong>gørende betydning for lønmodtagerorganisationen at understøtte hovedkonflikten<br />
med en sympatikonflikt. Fysiske blokader er ikke lovlige kampskridt. Kampskridt,<br />
der berøver den konfliktramte arbejdsgiver enhver eksistensmulighed, er ligeledes<br />
ulovlige.<br />
Konfliktens omfang og virkning. Det mål (den kollektive overenskomst),<br />
lønmodtagerorganisationen søger opnået gennem anvendelse <strong>af</strong> en konflikt, skal stå i et<br />
rimeligt forhold til de midler (de kollektive kampskridt), lønmodtagerorganisationen anvender<br />
for at nå målet. En sådan ”proportionalitets<strong>af</strong>vejning” foretages <strong>af</strong> Arbejdsretten.<br />
I de relativt sjældne tilfælde, hvor retten får forelagt spørgsmål om forholdet mellem det<br />
mål, der søges opnået, og de midler, der anvendes, synes retten at være tilbageholdende<br />
med at kende en konflikt ulovlig ud fra proportionalitetsbetragtninger. Dette gør sig<br />
særligt gældende i situationer, hvor alene lønmodtagerorganisationens egne medlemmer<br />
er berørt <strong>af</strong> konflikten. Bedømmelsen <strong>af</strong>, om de midler, der under en i øvrigt lovlig konflikt<br />
anvendes, er ude <strong>af</strong> proportioner med det mål, der søges opnået, synes derfor at have<br />
sin største betydning i tilfælde, hvor andre lønmodtagerorganisationer har iværksat<br />
sympatikonflikter til støtte for den lønmodtagerorganisation, der er part i hovedkonflikten.”<br />
Det er gjort gældende <strong>af</strong> klageren, at de sympatikonflikter, der er iværksat til støtte for 3 F’s<br />
overenskomstkrav, er ulovlige, men ikke, at den oprindelige konflikt iværksat <strong>af</strong> 3F mod Nørrebro<br />
Bryghus (hovedkonflikten) er ulovlig. Arbejdsretten lægger derfor som ubestridt til<br />
grund, at hovedkonflikten er lovlig.<br />
Der er i dansk arbejdsret vidtgående adgang til at etablere sympatikonflikt til støtte for lovlige<br />
overenskomstkrav. Hovedbetingelsen for, at en sympatikonflikt er lovlig, er, at selve hoved-<br />
konflikten er lovlig. Dernæst skal der være interessefællesskab mellem lønmodtagerne i<br />
hoved- og sympatikonflikten. Endvidere skal sympatikonflikten være egnet til at påvirke ho-<br />
vedkonflikten. Endelig skal sympatikonflikten stå i et rimeligt forhold til det mål, der søges<br />
opnået ved hovedkonflikten.<br />
Hvis en vurdering <strong>af</strong> lovligheden <strong>af</strong> en sympatikonflikt efter disse retningslinier fører til, at<br />
sympatikonflikten anses for lovlig, er der ikke grundlag for at antage, at sympatikonflikten<br />
skulle være i strid med EU-regler eller reglerne i den europæiske menneskerettighedskonven-<br />
tion. Hvad EU-reglerne angår, henviser Arbejdsretten til EF-<strong>dom</strong>stolens <strong>dom</strong> <strong>af</strong> <strong>12.</strong> oktober
29<br />
2004 i sag C-60/03, Wolf & Müller GmbH & Co. KG mod José Filipe Pereira Félix, og <strong>dom</strong><br />
<strong>af</strong> 11. <strong>december</strong> <strong>2007</strong> i sag C-438/05, International Transport Workers’ Federation, Finnish<br />
Seamen’s Union mod Viking Line ABP, OÜ Viking Line Eesti. Hvad menneskerettighedskonventionen<br />
angår, henviser Arbejdsretten til Den Europæiske Menneskerets<strong>dom</strong>stols <strong>dom</strong><br />
<strong>af</strong> 25. april 1996, Gust<strong>af</strong>sson mod Sverige, om det svenske hotel- og restaurationsforbunds<br />
krav om overenskomst med en svensk restaurationsvirksomhed. Kravet understøttedes <strong>af</strong> en<br />
hovedkonflikt og sympatikonflikter. Domstolen udtalte bl.a.:<br />
“… the union action must have entailed a considerable pressure on the applicant to meet<br />
the union's demand that he accept to be bound by a collective agreement, either by<br />
joining an employers' association or by signing a substitute agreement. However, only<br />
the first alternative involved membership of an association.<br />
…<br />
Article 11 of the Convention does not as such guarantee a right not to enter into a collective<br />
agreement … The positive obligation incumbent on the State under Article 11,<br />
including the aspect of protection of personal opinion, may well extend to treatment<br />
connected with the operation of a collective-bargaining system, but only where such<br />
treatment impinges on free<strong>dom</strong> of association. Compulsion which, as here, does not<br />
significantly <strong>af</strong>fect the enjoyment of that free<strong>dom</strong>, even if it causes economic damage,<br />
cannot give rise to any positive obligation under Article 11 …<br />
In the Court's opinion, such repercussions as the stop in deliveries had on the applicant's<br />
restaurant were not such as to bring Article 1 of Protocol No. 1 into play.”<br />
Det skal endvidere nævnes, at Menneskerets<strong>dom</strong>stolen den 7. oktober 2005 i sag nr. 5705/04<br />
har <strong>af</strong>vist en klage over <strong>Arbejdsrettens</strong> <strong>dom</strong> <strong>af</strong> 4. august 2003 i sag A 2003.032 som ”manifestly<br />
ill-founded”. Ved <strong>dom</strong>men fandt Arbejdsretten, at Dansk Funktionærforbunds konflikt<br />
mod en virksomhed, som var overenskomstdækket som følge <strong>af</strong> medlemskab <strong>af</strong> Kristelig Arbejdsgiverforening,<br />
var lovlig.<br />
Som anført lægger Arbejdsretten til grund, at hovedkonflikten i nærværende sag er lovlig.<br />
Arbejdsretten finder endvidere, at der er det fornødne interessefællesskab mellem lønmodtag-<br />
erne i hoved- og sympatikonflikten, idet de alle tilhører LO-forbund. Det er ubestridt, at sym-<br />
patikonflikten er egnet til at påvirke hovedkonflikten. Tilbage bliver spørgsmålet, om sympa-<br />
tikonflikternes omfang er urimeligt i forhold til det mål, der søges opnået ved hovedkonflikt-<br />
en. Herunder skal Arbejdsretten tage stilling til, om der i forbindelse med sympatikonflikterne<br />
er anvendt ulovlige kampskridt, og i bekræftende fald, om dette i sig selv medfører, at sympa-<br />
tikonflikterne er ulovlige.
30<br />
Det følger <strong>af</strong> <strong>Arbejdsrettens</strong> praksis, at en konflikt ikke må være så omfattende, at den helt <strong>af</strong>-<br />
skærer en arbejdsgiver fra at udøve sin virksomhed. Dette indebærer, at det er ulovligt, hvis<br />
en arbejdstagerorganisation som led i en konflikt generelt opfordrer den konfliktramte virk-<br />
somheds nuværende eller kommende kunder og forretningsforbindelser til at boykotte virk-<br />
somheden. Efter indholdet <strong>af</strong> de fremlagte løbesedler, som efter de <strong>af</strong>givne forklaringer også<br />
har været uddelt <strong>af</strong> ledende medlemmer <strong>af</strong> det indklagede forbund, og efter de <strong>af</strong>givne forkla-<br />
ringer om forsøgene fra det indklagede fagforbunds side på at få forretningsforbindelser til at<br />
<strong>af</strong>stå fra at gennemføre arrangementer på virksomheden, finder Arbejdsretten det ubetænke-<br />
ligt at statuere, at indklagede har anvendt ulovlige kampskridt. Som sagen foreligger oplyst,<br />
findes det imidlertid ikke sandsynliggjort, at disse ulovlige kampskridt har h<strong>af</strong>t nogen nævne-<br />
værdig indflydelse på konfliktens forløb, endsige h<strong>af</strong>t <strong>af</strong>gørende betydning for Nørrebro<br />
Bryghus’ virksomhedsudøvelse. Brugen <strong>af</strong> de ulovlige kampskridt kan derfor ikke føre til at<br />
anse sympatikonflikterne for ulovlige.<br />
Arbejdsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at indklagedes hovedformål med at kræve<br />
overenskomst har været at fastholde og forsvare veletablerede overenskomstmæssige<br />
positioner, herunder den mindsteløn for faglært og ufaglært serveringspersonale, man har<br />
opnået gennem sin landsdækkende overenskomst med HORESTA. Arbejdsretten finder, at<br />
3Fs interesse heri er fundamental og så stærk og legitim, at den retfærdiggør, at der fra de<br />
øvrige indklagede <strong>af</strong>delinger <strong>af</strong> 3F og øvrige LO-organisationer er iværksat effektive<br />
sympatikonflikter, der nødvendigvis må være økonomisk mærkbare for vedkommende<br />
modpart. Herefter, og efter en samlet vurdering <strong>af</strong> sagens omstændigheder, finder<br />
Arbejdsretten, at sympatikonflikterne ikke har h<strong>af</strong>t et sådant omfang i forhold til målet med<br />
hovedkonflikten, at de har overskredet grænserne for det tilladelige. Det bemærkes herved, at<br />
det ikke ved den skete bevisførelse er godtgjort, at sympatikonflikterne har h<strong>af</strong>t væsentlig ind-<br />
virkning på drift og resultat <strong>af</strong> restaurationsvirksomheden med In-House bryggeriet på Nørre-<br />
bro, eller at de nu ophørte sympatikonflikter til støtte for den overenskomstdækning <strong>af</strong> bryg-<br />
geriarbejdet på flaskebryggeriet i Hedehusene, som parterne <strong>af</strong>talte under hovedforhandlingen<br />
i Arbejdsretten den 26. november <strong>2007</strong>, har h<strong>af</strong>t en sådan effekt, at selskabet <strong>af</strong> den grund har<br />
været lukningstruet.<br />
Indklagedes frifindelsespåstand tages herefter til følge.<br />
Thi kendes for ret:
31<br />
Landsorganisationen i Danmark for Fagligt Fælles Forbund for en række grupper <strong>af</strong> forbund-<br />
et, Handels- og Kontorfunktionærernes Forbund i Danmark for en række sektorer <strong>af</strong> forbund-<br />
et, Dansk Funktionærforbund, Serviceforbundet, Blik- og Rørarbejderforbundet i Danmark,<br />
Dansk El-Forbund og Forbundet Træ-Industri-Byg i Danmark frifindes.<br />
Nørrebro Bryghus A/S skal i sagsomkostninger inden 14 dage efter denne arbejdsrets<strong>dom</strong><br />
<strong>af</strong>sigelse betale 2.000 kr. til Arbejdsretten.<br />
Børge Dahl