Det sidste tilfælde af kopper i Danmark og de organisatoriske ...
Det sidste tilfælde af kopper i Danmark og de organisatoriske ...
Det sidste tilfælde af kopper i Danmark og de organisatoriske ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Det</strong> <strong>sidste</strong> <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong><br />
<strong>kopper</strong> i <strong>Danmark</strong><br />
- <strong>og</strong> <strong>de</strong> <strong>organisatoriske</strong> forhold i 1970<br />
Af Henrik Permin, Palle Petersen <strong>og</strong> Niels Høiby<br />
Kopper (<strong>og</strong>så kal<strong>de</strong>t børne<strong>kopper</strong>, variola) er en infektionssygdom, hvor<br />
<strong>de</strong>r kræves tæt kontakt, for at man kan blive smittet. Den smitter via<br />
indåndingsluften, ved direkte kontakt <strong>og</strong> indirekte kontakt via tøj <strong>og</strong> sengelinned<br />
(1-3). Kopper eller koppelignen<strong>de</strong> sygdomme er en gammel sygdom,<br />
<strong>og</strong> <strong>de</strong>t antages at have forekommet i Kina 1.200 før vor tidsregning<br />
(4,5). Man regner ikke med at <strong>kopper</strong> var særlig udbredt i Europa i Mid<strong>de</strong>lal<strong>de</strong>ren.<br />
Til <strong>Danmark</strong> kom <strong>kopper</strong> formentlig i <strong>de</strong>t 13. århundre<strong>de</strong> (4,5).<br />
Mange sygdomme har hærget mest i <strong>de</strong> lavere sociale lag <strong>og</strong> har <strong>de</strong>rfor<br />
ikke vakt så stor bekymring i samfun<strong>de</strong>t. Kopperne kunne ramme alle,<br />
bå<strong>de</strong> kongehuset, borgerskabet <strong>og</strong> bøn<strong>de</strong>r. Dø<strong>de</strong>lighe<strong>de</strong>n variere<strong>de</strong> fra 1%<br />
til 50% <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> virustype, <strong>og</strong> <strong>de</strong> som overleve<strong>de</strong>, blev ofte vansiret for<br />
livet. <strong>Det</strong> er anslået at 45 millioner mennesker dø<strong>de</strong> alene i Europa i 1700tallet<br />
som følge <strong>af</strong> koppeepi<strong>de</strong>mierne (4,5).<br />
Koppeinokulation eller variolation - altså indpodning <strong>af</strong> smitte fra <strong>kopper</strong>,<br />
<strong>de</strong>r eventuelt forin<strong>de</strong>n er svækket ved at henligge u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>t menneskelige<br />
legeme i længere tid - var en gammelkendt meto<strong>de</strong> i Kina, Asien <strong>og</strong><br />
Mellemøsten. I Orienten hav<strong>de</strong> man anvendt forskellige fremgangsmå<strong>de</strong>r<br />
bl.a. indførelsen <strong>af</strong> pulverisere<strong>de</strong> koppeskorper i børnenes næsebor, trå<strong>de</strong><br />
med koppemateriale i overfladiske rids i hu<strong>de</strong>n eller indstik.<br />
I begyn<strong>de</strong>lsen <strong>af</strong> 1700-tallet blev <strong>de</strong>t kendt i Europa, at man i Kina, Indien<br />
<strong>og</strong> andre lan<strong>de</strong> i Østen benytte<strong>de</strong> inokulation, som beskyttelse mod<br />
<strong>kopper</strong>. Ved at tage koppemateriale fra en patient <strong>og</strong> ”indpo<strong>de</strong>” <strong>de</strong>t i<br />
armen på en frisk person fik vedkommen<strong>de</strong> i <strong>de</strong> fleste <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> et mil<strong>de</strong>re<br />
sygdomsforløb <strong>og</strong> en beskyttelse mod senere smitte med <strong>kopper</strong>. Da komplikationerne<br />
<strong>og</strong> dødsfald som følge <strong>af</strong> inokulationen ikke var uvanlig, var<br />
meto<strong>de</strong>n meget omdiskuteret.<br />
Man hav<strong>de</strong> bemærket, at malkepigerne ofte ikke var modtagelige for<br />
koppesmitte, <strong>og</strong> <strong>de</strong>tte fænomen blev efterhån<strong>de</strong>n knyttet til <strong>de</strong>res kontakt<br />
med køer, n<strong>og</strong>et som inspirere<strong>de</strong> <strong>de</strong>n britiske læge Edward Jenner (1749-<br />
1823) til at gennemføre sit første vaccinationsforsøg (4-6). Forsøget blev<br />
publiceret i 1798 <strong>og</strong> selv om meto<strong>de</strong>n var kendt <strong>og</strong> tidligere forsøgt <strong>af</strong><br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
115
andre læger, bidr<strong>og</strong> Jenner til, at meto<strong>de</strong>n blev accepteret. Jenner har <strong>de</strong>rfor<br />
fået meget <strong>af</strong> æren for opdagelsen selv om enkelte mener, at han ikke<br />
brugte ko<strong>kopper</strong>, men svække<strong>de</strong> variolavirus <strong>og</strong> såle<strong>de</strong>s bare vi<strong>de</strong>reførte<br />
inokulationen (4,7). Meto<strong>de</strong>n blev herefter kaldt vaccination efter <strong>de</strong>t latinske<br />
ord for ko ”vacca”. Vaccination vakte ikke så stor modstand som inokulation<br />
<strong>og</strong> teknikken spredte sig hurtigt i Europa (3,6).<br />
Kopper var en hyppig sygdom i <strong>Danmark</strong> helt frem til ca. 1880 på trods<br />
<strong>af</strong>, at livlægen Johan Just von Berger (1723-91) allere<strong>de</strong> i 1755 indførte koppeinokulationen.<br />
I 1760 blev <strong>de</strong>n 11-årige kronprins, <strong>de</strong>n senere Christian<br />
VII po<strong>de</strong>t, <strong>og</strong> i 1770 inokulere<strong>de</strong> Johan Friedrich Struensee (1737-72) selv<br />
<strong>de</strong>n da 2 år gamle kronprins Fre<strong>de</strong>rik VI (8). Den første vaccination her i<br />
lan<strong>de</strong>t blev udført i 1801, altså tre år efter udgivelsen <strong>af</strong> Jenners b<strong>og</strong> om<br />
indpodning <strong>af</strong> ko<strong>kopper</strong>. <strong>Det</strong> var kirurgen ved <strong>Det</strong> kongelige Fre<strong>de</strong>riks<br />
Hospital, professor Fre<strong>de</strong>rik Christian Winsløw (1752-1811), <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 6. juli<br />
1801 indpo<strong>de</strong><strong>de</strong> fem børn med vaccine, som selveste Jenner hav<strong>de</strong> sendt<br />
med skib til København. I <strong>de</strong> første ca. 100 år po<strong>de</strong><strong>de</strong> man fra barn til barn,<br />
men si<strong>de</strong>n 1895 har man i <strong>Danmark</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> anvendt lymfe, <strong>de</strong>r er<br />
udvun<strong>de</strong>t ved indpodning <strong>af</strong> ko<strong>kopper</strong> på sun<strong>de</strong> kalve. I 1806 var allere<strong>de</strong><br />
75.000 personer vaccinere<strong>de</strong>, <strong>og</strong> ved forordning <strong>af</strong> 1810 pålag<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t, at<br />
man skulle være vaccineret for at kunne komme i skole, blive konfirmeret<br />
eller indgå giftermål. Årsagen til at koppeepi<strong>de</strong>mierne fortsatte med ca. 6.<br />
års interval var, at man troe<strong>de</strong>, at vaccinationen beskytte<strong>de</strong> livslangt, <strong>og</strong><br />
<strong>de</strong>su<strong>de</strong>n var <strong>de</strong>t kun knap 1 /2 <strong>af</strong> børnene, <strong>de</strong>r blev vaccineret i København.<br />
Først efterhån<strong>de</strong>n lærte man, at <strong>de</strong>n livsvarige beskyttelse kun opnås ved<br />
revaccination. Først efter, at man i 1871 ved lov (bø<strong>de</strong>str<strong>af</strong> for undla<strong>de</strong>lse)<br />
hav<strong>de</strong> gennemført <strong>de</strong>n obligatoriske vaccination, faldt antallet <strong>af</strong> <strong>kopper</strong><br />
(7).<br />
Indførelsen <strong>af</strong> vaccinationen i Europa i begyn<strong>de</strong>lsen <strong>af</strong> <strong>de</strong>t 19. århundre<strong>de</strong><br />
bevirke<strong>de</strong>, at koppeepi<strong>de</strong>mierne hurtigt gik tilbage, samtidig med, at<br />
dø<strong>de</strong>lighe<strong>de</strong>n faldt bety<strong>de</strong>ligt. I alle lan<strong>de</strong> med strengt gennemført vaccination<br />
optrådte si<strong>de</strong>n kun enkelte, ofte importere<strong>de</strong> <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong>, i andre lan<strong>de</strong><br />
miste<strong>de</strong> <strong>kopper</strong>ne <strong>de</strong>res ondarte<strong>de</strong> natur <strong>og</strong> holdt sig gåen<strong>de</strong> som en relativ<br />
godartet sygdom.<br />
Kokoppevaccinationen er <strong>de</strong>t første eksempel på, at en smitsom sygdom<br />
kan udryd<strong>de</strong>s ved vaccination.<br />
I medfør <strong>af</strong> lov om vaccination mod <strong>kopper</strong> <strong>af</strong> 31. marts 1931 skulle alle<br />
børn vaccineres mod <strong>kopper</strong>, før <strong>de</strong> begyndte skolen <strong>og</strong> kun 0,6% <strong>af</strong> børnene<br />
forlod skolen u<strong>de</strong>n at være blevet vaccineret <strong>og</strong> ved <strong>de</strong>n militære<br />
værnepligt var koppevaccination ligele<strong>de</strong>s obligatorisk i 1970 (8).<br />
WHO gennemførte gennem 1960erne <strong>og</strong> 1970erne en stor udrydningskampagne<br />
med bl.a. massevaccinationer, <strong>de</strong>r resultere<strong>de</strong> i at World Health<br />
Assembly i 1980 kunne erklære <strong>kopper</strong> for ”eradicated and no evi<strong>de</strong>nce of<br />
return” (1).<br />
116 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005
Variola<br />
Kopper skyl<strong>de</strong>s variolavirus, et lineært dobbeltstrenget DNA virus in<strong>de</strong>nfor<br />
koppevirusfamilien (Poxviridae, genus Orthopoxvirus). Poxvirus er <strong>de</strong>n<br />
største <strong>af</strong> alle virusgrupper, <strong>og</strong> repliceres i cytoplasmaet <strong>og</strong> ikke i kernen<br />
som <strong>de</strong> fleste andre virus. Virus er meget resistent overfor kemiske <strong>og</strong> fysiske<br />
inaktiveringsprocedurer, <strong>og</strong> tåler udtørring i måne<strong>de</strong>r ved stuetemperatur.<br />
Virus kan blive inaktiveret ved autoklavering, opvarmning til 60°C i 10<br />
min, ved klorering <strong>og</strong> ved formal<strong>de</strong>hyd. De to største virus blandt orthopoxvirus<br />
er vaccinia <strong>og</strong> variola, <strong>de</strong>r er meget lig morfol<strong>og</strong>isk, men kan<br />
adskilles ved bl.a. molekylærbiol<strong>og</strong>isk analyse (1,2).<br />
Variola infektioner ses kun hos mennesket <strong>og</strong> un<strong>de</strong>r visse omstændighe<strong>de</strong>r<br />
hos aber. Der fin<strong>de</strong>s variola major <strong>og</strong> minor virus, hvor variola minor<br />
giver et mil<strong>de</strong>re forløb (henholdsvis 20-50% <strong>og</strong> mindre end 1% dø<strong>de</strong>lighed).<br />
Koppepatienter er smitsomme fra fremkomsten <strong>af</strong> udslættet <strong>og</strong> indtil<br />
skorperne er fal<strong>de</strong>t <strong>af</strong>. Inkubationsti<strong>de</strong>n er 8 til 17 dage (gennemsnit 12-14<br />
dage), hvorefter patienten får hovedpine, feber, kul<strong>de</strong>rystelser <strong>og</strong> muskelsmerter,<br />
som varer n<strong>og</strong>le dage ofte efterfulgt <strong>af</strong> n<strong>og</strong>le dages bedring, men i<br />
<strong>de</strong>nne perio<strong>de</strong> fremkommer et il<strong>de</strong>varslen<strong>de</strong> rødligt småprikket (2-3mm)<br />
udslæt på kroppen, starten<strong>de</strong> i ansigtet, på arme <strong>og</strong> ben <strong>og</strong> efterhån<strong>de</strong>n<br />
over hele kroppen. Hududslættet udvikler sig i løbet <strong>af</strong> få dage til karakteristiske<br />
væskefyldte blærer (2-5mm) med hæve<strong>de</strong> kanter <strong>og</strong> et indsunket<br />
centrum, som d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så er typisk for andre koppevirus som kokoppevirus<br />
(cowpox). Blærerne brister <strong>og</strong> dækkes <strong>af</strong> skorper, som når <strong>de</strong> fal<strong>de</strong>r <strong>af</strong> 2-4<br />
uger senere, efterla<strong>de</strong>r <strong>de</strong> frygte<strong>de</strong> koppear hos op til 60-80% <strong>af</strong> patienterne<br />
(1-4).<br />
Kopper som biol<strong>og</strong>isk våben<br />
Der skal kun en lille dosis virusmateriale til at overføre smitte. Derfor kan<br />
virus som biol<strong>og</strong>isk våben spre<strong>de</strong>s med for eksempel en spray. <strong>Det</strong> <strong>sidste</strong><br />
<strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong> <strong>kopper</strong> var i Somalia i 1977 (<strong>og</strong> <strong>de</strong>n <strong>sidste</strong> laboratorieinfektion i<br />
Birmingham i 1978) (1,2).<br />
Man forsøgte herefter at begrænse antallet <strong>af</strong> laboratorier som opbevarer<br />
koppevirus, <strong>de</strong>r nu officielt kun bør være opbevaret i Centers for Disease<br />
Control (CDC) i Atlanta <strong>og</strong> State Research Center of Virol<strong>og</strong>y and Biotechnol<strong>og</strong>y<br />
(VECTOR) i Koltsovo i Rusland. <strong>Det</strong> er uvist om andre laboratorier<br />
eller terrorgrupper har ansk<strong>af</strong>fet sig lagre <strong>af</strong> koppevirus, da <strong>de</strong>t er et meget<br />
stabilt <strong>og</strong> let at opbevare, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t kan opbevares ved selv -20°C.<br />
Der er set sporadiske humane infektioner med abepox i Vest- <strong>og</strong> Central<strong>af</strong>rika<br />
<strong>og</strong> USA. I 1996 <strong>og</strong> 1997 sås importeret <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong> abepoxvirus hos<br />
mennesker i Congo <strong>og</strong> i forsommeren 2003 opleve<strong>de</strong> USA 100 <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong><br />
abe<strong>kopper</strong> hos mennesker. Kil<strong>de</strong>n til udbrud<strong>de</strong>t var importere<strong>de</strong> eksotiske<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
117
kæledyr fra Afrika <strong>og</strong> <strong>de</strong>res ejere. I USA opstod <strong>de</strong>r uvente<strong>de</strong> komplikationer<br />
ved indlæggelsen <strong>af</strong> en smittet skolepige, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t var vanskeligt at fin<strong>de</strong><br />
læger <strong>og</strong> sygeplejersker, <strong>de</strong>r var villige til at un<strong>de</strong>rsøge, behandle <strong>og</strong><br />
pleje patienten. Mange <strong>af</strong>viste opgaven, da <strong>de</strong> ikke var vaccineret mod<br />
<strong>kopper</strong> <strong>og</strong> andre <strong>af</strong>stod fra direkte kontakt med patienten u<strong>de</strong>n forklaring.<br />
<strong>Det</strong> lykke<strong>de</strong>s d<strong>og</strong> ved usædvanlige tiltag at få sammensat et blan<strong>de</strong>t team<br />
<strong>af</strong> forskellige villige specialister <strong>og</strong> en frivillig sygeplejerske u<strong>de</strong>fra, som var<br />
blevet vaccineret mod <strong>kopper</strong>. Der er kun symptomatisk behandling <strong>af</strong> <strong>de</strong><br />
koppesmitte<strong>de</strong>.<br />
Britiske styrker var <strong>de</strong> første, som brugte <strong>kopper</strong> som biol<strong>og</strong>isk våben i<br />
kampen mod indianere i Nordamerika 1754-1767. Man ud<strong>de</strong>lte sengetøj fra<br />
koppepatienter, hvilket ledte til koppeudbrud blandt indianere med en<br />
dø<strong>de</strong>lighed på op mod 50%. I 1970 <strong>af</strong>prøve<strong>de</strong> sovjetiske forskere øjensynligt<br />
koppevirus i fri luft på en ø i Asralsøen i <strong>de</strong>t tidligere Kasakhstan, hvilket<br />
resultere<strong>de</strong> i 3 dødsfald, <strong>og</strong> 43.000 mennesker blev vaccineret for at<br />
stoppe smittespredningen. Fra 1980 begyndte man i sovjetiske biovåbenpr<strong>og</strong>rammer<br />
i industriskala at producere koppevirus, som kunne placeres i<br />
bomber <strong>og</strong> langtrækken<strong>de</strong> missiler. Angiveligt pågik <strong>de</strong>r forsøg med udvikling<br />
<strong>af</strong> mere smitsomme <strong>og</strong> ska<strong>de</strong>lige koppevirusstammer end <strong>de</strong> naturligt<br />
forekommen<strong>de</strong>. Problemet kan forværres, hvis man bioteknol<strong>og</strong>isk gør<br />
viruset mindre, så <strong>de</strong>t lettere kan ”svæve” i en længere perio<strong>de</strong> i luften.<br />
Tilfæl<strong>de</strong>ne med antraxsmitten i USA i 2001 skyldtes netop, at man hav<strong>de</strong><br />
gjort bakteriesporerne mindre <strong>og</strong> <strong>de</strong>rmed lettere til at spre<strong>de</strong>s over større<br />
<strong>af</strong>stan<strong>de</strong>.<br />
Der fin<strong>de</strong>s medicin mod koppevirus, men effekten er n<strong>og</strong>et omdiskuteret.<br />
Allere<strong>de</strong> Gerhard Domagk (1895-1964) <strong>og</strong> hans kollegaer fandt at thiosemicarbazoner<br />
– <strong>de</strong>r blev anvendt som tuberkulostatika – <strong>og</strong>så var effektiv<br />
mod vaccinia virus. Præparatet methisazone (Marboran) blev vist i n<strong>og</strong>le<br />
un<strong>de</strong>rsøgelser at reducere koppe<strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> med helt op til 95%, men i andre<br />
un<strong>de</strong>rsøgelser hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>t ingen effekt. Cidofovir (Visti<strong>de</strong>), <strong>de</strong>r bl.a. bruges<br />
til behandling <strong>af</strong> CMV retinitis hos HIV patienter synes <strong>og</strong>så at have effekt<br />
som behandling såvel som profylakse; <strong>og</strong>så ribavirin synes at have en vis<br />
effekt. Med <strong>de</strong>n succesfyldte implementering <strong>af</strong> koppevaccination, har<br />
interessen for udvikling <strong>af</strong> ny medicin været mindre, men med <strong>de</strong>n øge<strong>de</strong><br />
frygt for bioterror er interessen nu stigen<strong>de</strong>. Ved tidlig diagnostik kan man<br />
med for<strong>de</strong>l vaccinere patienten <strong>og</strong> måske <strong>de</strong>rved mildne sygdomsforløbet.<br />
Vaccinen er i dag baseret på en leven<strong>de</strong> opslæmning <strong>af</strong> kokoppevirus (vaccinia<br />
virus), hvilket efterla<strong>de</strong>r krydsimmunitet med <strong>kopper</strong>. En lancet dyppes<br />
i vaccinen <strong>og</strong> <strong>de</strong>r tages så meget vaccine på <strong>de</strong>ns spids, at <strong>de</strong>r netop er<br />
tilstrækkelig til at <strong>af</strong>sætte 2 små dråber på <strong>de</strong>n stærkt strammen<strong>de</strong> hud på<br />
y<strong>de</strong>rsi<strong>de</strong>n <strong>af</strong> overarmen lidt oven for <strong>de</strong>ltoi<strong>de</strong>us-musklens insertion <strong>og</strong> i en<br />
indbyr<strong>de</strong>s <strong>af</strong>stand <strong>af</strong> 2-3 cm. Med lancettens spids frembringes <strong>de</strong>rpå i hver<br />
dråbe en lille nærmest punktformet læsion gennem <strong>de</strong> øverste lag <strong>af</strong><br />
hu<strong>de</strong>n. På vaccinationsste<strong>de</strong>t udvikler <strong>de</strong>r sig i løbet <strong>af</strong> 3-4 dage en papel,<br />
118 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005
<strong>de</strong>r tager til i størrelse <strong>og</strong> omkring 5. dag omdannes til en vesikel, <strong>de</strong>r efterhån<strong>de</strong>n<br />
antager karakter <strong>af</strong> pustel, <strong>de</strong>r <strong>af</strong>stø<strong>de</strong>s efter ca. 3 uger efter vaccinationen.<br />
Omkring 8.-10. dag vil personen ofte kunne få høj feber <strong>og</strong><br />
ømhed <strong>og</strong> hævelse <strong>af</strong> <strong>de</strong> lokale lymfeknu<strong>de</strong>r.<br />
Da <strong>de</strong>n klassiske koppevaccine har mange bivirkninger hos uvaccinere<strong>de</strong><br />
stilles <strong>de</strong>r store forventninger til en an<strong>de</strong>n vaccine. Et eksempel er <strong>de</strong>t<br />
danske bioteknol<strong>og</strong>ifirma Bavarian Nordic, som anven<strong>de</strong>r en meget svækket<br />
vaccine (MVA), som ikke kan formere sig i vore celler. <strong>Det</strong> giver såle<strong>de</strong>s<br />
immunitet hos alle u<strong>de</strong>n bivirkninger. Vaccinen kommer fra et vacciniaisolat<br />
(Vaccinia ankara) fra et tyrkisk æsel. Virus har passeret talrige<br />
vævskulturer, hvorved <strong>de</strong>t har tabt ca. 15% <strong>af</strong> sin arvemasse.<br />
I USA har man i mange år vaccineret militærpersonel mod <strong>kopper</strong>, <strong>og</strong> fra<br />
januar 2003 begyndte man at tilby<strong>de</strong> personale i sundhedsvæsenet koppevaccination<br />
for at skabe teams i hospitalerne over hele lan<strong>de</strong>t, som var forberedt<br />
på at behandle koppepatienter, såkaldt ring-vaccination for at<br />
beskytte mod sekundær spredning til samfun<strong>de</strong>t u<strong>de</strong>n for isolations<strong>af</strong><strong>de</strong>lingerne<br />
(1). Titusin<strong>de</strong>r <strong>af</strong> personale er allere<strong>de</strong> vaccineret med en <strong>de</strong>l <strong>af</strong> <strong>de</strong><br />
kendte bivirkninger til følge, hvorfor <strong>de</strong>n nye vaccine <strong>af</strong>ventes med længsel.<br />
I <strong>Danmark</strong> ligger Statens Serum Institut in<strong>de</strong> med store gamle lagre <strong>af</strong><br />
koppevaccine, som stadig er effektiv, men <strong>de</strong>r er ikke påbegyndt vaccination<br />
<strong>af</strong> personale på lan<strong>de</strong>ts infektionsmedicinske <strong>af</strong><strong>de</strong>linger.<br />
<strong>Det</strong> er vil<strong>de</strong> smågnavere <strong>og</strong> spidsmus, som er reservoir for kokoppevirus<br />
u<strong>de</strong> i naturen. Køer, katte <strong>og</strong> mennesker smittes kun tilfældig som følge <strong>af</strong><br />
direkte eller indirekte kontakt med reservoiret. Der er <strong>de</strong> senere år set<br />
<strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> med kokoppevirus infektion. I 1970 <strong>og</strong> 80erne forårsage<strong>de</strong> kokoppevirus<br />
alvorlige udbrud blandt eksotiske kattedyr i blandt an<strong>de</strong>t dyrehaver<br />
i Moskva <strong>og</strong> England med høj dø<strong>de</strong>lighed blandt dyrene, ja selv <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> i<br />
Norge, Sverige <strong>og</strong> Finland er beskrevet. Alle <strong>de</strong> smitte<strong>de</strong> patienter har ikke<br />
tidligere fået koppevaccine (2,4). I <strong>Danmark</strong> er i 2005 beskrevet et <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong><br />
hos en 13-årig dreng, som formentlig hav<strong>de</strong> fået infektionen fra katte (9).<br />
Sidste <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong> <strong>kopper</strong> i <strong>Danmark</strong><br />
I <strong>de</strong>t følgen<strong>de</strong> beskrives <strong>de</strong>t <strong>sidste</strong> <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong> <strong>kopper</strong> i Skandinavien <strong>og</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>af</strong>ledte omstændighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r udspille<strong>de</strong> sig i København i 1970. Med hjælp<br />
fra patientens journal <strong>og</strong> interview <strong>af</strong> flere, <strong>de</strong>r var involveret i patientens<br />
diagnostik, behandling <strong>og</strong> intervention, beskrives forløbet. Blegdamshospitalet<br />
(Fig. 1 <strong>og</strong> 2) – <strong>de</strong>r lå, hvor nu Panum Instituttet ligger – var Københavns<br />
Kommunes første egentlige epi<strong>de</strong>mihospital, <strong>de</strong>r modt<strong>og</strong> sin første<br />
patient i 1879 <strong>og</strong> gennem årene behandle<strong>de</strong> patienter med såvel infektiøse<br />
sygdomme, bl.a. <strong>de</strong>n spanske syge epi<strong>de</strong>mi i 1918-20, <strong>og</strong> polioepi<strong>de</strong>mien i<br />
1952, hvor hospitalet gjor<strong>de</strong> en stor indsats (10,11). Blegdamshospitalet<br />
modt<strong>og</strong> <strong>og</strong>så et stort antal akutte medicinske patienter, når pladsforhold til-<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
119
Fig. 1.<br />
Blegdamshospitalet modt<strong>og</strong> sin første patient i 1879 <strong>og</strong> fungere<strong>de</strong> si<strong>de</strong>n som et<br />
epi<strong>de</strong>mihospital med adskilte pavilloner, <strong>de</strong>r kunne modtage forskellige smittefarlige<br />
sygdomme. Omkring hver pavillon var <strong>de</strong>r grønne områ<strong>de</strong>r. Hospitalet blev<br />
flyttet i 1978 til Tagensvej <strong>og</strong> samtidig blev pavillonerne nedrevet <strong>og</strong> Panum Instituttet<br />
blev bygget på grun<strong>de</strong>n.<br />
Fig. 2.<br />
120 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Blegdamshospitalet med sengepavilloner<br />
placeret som <strong>de</strong>t kendtes fra<br />
Napoleonti<strong>de</strong>ns lazaretudformning.<br />
Plan fra 1947, <strong>de</strong>r viser hospitalet i<br />
<strong>de</strong>ts <strong>sidste</strong> skikkelse. Den store vinkelforme<strong>de</strong><br />
bygning til venstre er sygeplejerskeboligen<br />
fra 1918, <strong>de</strong>r i dag<br />
bruges til kontorer <strong>og</strong> un<strong>de</strong>rvisning.
lod <strong>de</strong>t. Herved var hospitalet i et nærmest konstant beredskab <strong>og</strong> kunne<br />
når som helst klare en pludseligt opstået epi<strong>de</strong>mi. Grun<strong>de</strong>n, hvor sygehuset<br />
lå, skulle være stor <strong>og</strong> opt<strong>og</strong> 14 tøn<strong>de</strong>r land <strong>og</strong> med barakbygninger,<br />
efter ”spredningssystemet” så man kunne isolere <strong>de</strong> enkelte sygdomsgrupper<br />
i tilstrækkelig <strong>af</strong>stand fra hinan<strong>de</strong>n. Der blev <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n gjort plads til<br />
opsætning <strong>af</strong> telte, som kunne rumme <strong>de</strong> syge i <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong> større epi<strong>de</strong>mier.<br />
Områ<strong>de</strong>t var indhegnet <strong>og</strong> <strong>de</strong>rved <strong>af</strong>skåret fra direkte kontakt med<br />
omgivelserne. Al færdsel måtte gå gennem porten. Blegdamshospitalet fungere<strong>de</strong><br />
frem til 1978, hvor epi<strong>de</strong>mi<strong>af</strong><strong>de</strong>lingen flytte<strong>de</strong> ind i nye bygninger<br />
på Tagensvej som en <strong>de</strong>l <strong>af</strong> Statens Rigshospital (11,12).<br />
Den 31. august 1970 indlag<strong>de</strong>s på Epi<strong>de</strong>mi<strong>af</strong><strong>de</strong>lingen, Blegdamshospitalet<br />
en 22-årig norsk statsborger, <strong>de</strong>r stu<strong>de</strong>re<strong>de</strong> medicin ved Københavns<br />
Universitet. Han var vaccineret mod <strong>kopper</strong> som barn <strong>og</strong> med gyldig vaccinationsattest<br />
fra 21. maj 1970, hvor <strong>de</strong>r d<strong>og</strong> ikke skulle have været anslag<br />
i følge hans venin<strong>de</strong>. Han var <strong>og</strong>så vaccineret mod tyfus (VAT) 3 gange <strong>og</strong><br />
mod kolera. Han hav<strong>de</strong> holdt sommerferie i Afghanistan fra <strong>de</strong>n 1. august<br />
<strong>og</strong> var indlagt på et hospital i Kabul i perio<strong>de</strong>n 14.-19. august, medtaget,<br />
<strong>de</strong>hydreret <strong>og</strong> med op til 50 tyn<strong>de</strong> blodige <strong>af</strong>føringer daglig, mistænkt for<br />
kolera. Han blev behandlet med intravenøs væske, enteroformtabletter <strong>og</strong><br />
serum. De <strong>sidste</strong> 3 dage un<strong>de</strong>r indlæggelsen var han adskilt fra 2 koppepatienter<br />
med en utæt svingdør. Den 22. august forlod han Afghanistan <strong>og</strong> fløj<br />
via Istanbul <strong>og</strong> Wien til København, hvor han ankom <strong>de</strong>n 26. august, velbefin<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
<strong>og</strong> u<strong>de</strong>n feber.<br />
Hans boligforhold i København var lidt ”komplekse”. Han hav<strong>de</strong> et værelse<br />
på Kampsax kollegiet, <strong>og</strong> hav<strong>de</strong> tillige et lejet værelse i Nærum. Begge<br />
disse værelser hav<strong>de</strong> han udlejet til u<strong>de</strong>nlandske stu<strong>de</strong>nter, hvorfor han<br />
opholdt sig hos sin venin<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r var fysioterapeut-stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> på Skodsborg<br />
Ba<strong>de</strong>sanatorium. På ankomstdagen i København besøgte han n<strong>og</strong>le venner<br />
<strong>og</strong> overnatte<strong>de</strong> hos sin venin<strong>de</strong>. Den næste dag så han flere <strong>af</strong> sine venner<br />
<strong>og</strong> besøgte begge sine udleje<strong>de</strong> værelser <strong>og</strong> <strong>de</strong>lt<strong>og</strong> i en stu<strong>de</strong>nterfest på<br />
Skodsborg Ba<strong>de</strong>sanatorium. Den 28. august følte han sig syg med temperatur<br />
39°C, <strong>og</strong> på ny diarrhoe, opkastning <strong>og</strong> abdominalsmerter, samt hoste <strong>og</strong><br />
ån<strong>de</strong>nød (regnet som 1. sygdomsdag). Dagen efter blev han sat i ampicillin<br />
behandling <strong>af</strong> egen læge <strong>og</strong> <strong>de</strong>n 30. udvikle<strong>de</strong> han et udslæt begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i<br />
ansigtet <strong>og</strong> spre<strong>de</strong>n<strong>de</strong> sig ud over kroppen <strong>og</strong> ekstremiteterne.<br />
Den 4. sygdomsdag - søndag <strong>de</strong>n 31. august - blev han indlagt kl. 14.00<br />
på Blegdamshospitalets Epi<strong>de</strong>mi<strong>af</strong><strong>de</strong>ling i Pavillon 2, en <strong>af</strong><strong>de</strong>ling med 15<br />
senge, hvor han fik en enestue. Han hav<strong>de</strong> temperatur på 39,9°C, blodtryk<br />
130/60 med relativ langsom puls 92/min. Patienten var mat med tør hoste<br />
<strong>og</strong> hav<strong>de</strong> et symmetrisk, ikke kløen<strong>de</strong> udslæt <strong>af</strong> maculopapuløst type i<br />
ansigtet, på ekstremiteter <strong>og</strong> krop. Røntgen <strong>af</strong> thorax viste et diffust venstresidigt<br />
infiltrat. Han blev primært un<strong>de</strong>rsøgt <strong>af</strong> <strong>de</strong>n unge, vi<strong>de</strong>nskabeligt<br />
aktive reservelæge Christian Koch (1936-2004) senere overlæge på børne<strong>af</strong><strong>de</strong>lingen,<br />
Rigshospitalet, som ventilere<strong>de</strong> diagnosen variola. Af<strong>de</strong>lingens<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
121
overlæge, dr.med. Poul Effersøe (1919-1985) <strong>og</strong> overlæge, dr.med. Klaus<br />
Jensen (f. 1927), Klinisk Mikrobiol<strong>og</strong>isk <strong>af</strong><strong>de</strong>ling blev kontaktet <strong>og</strong> t<strong>og</strong> begge<br />
straks ind på hospitalet for at un<strong>de</strong>rsøge patienten, da man mente, <strong>de</strong>t<br />
kunne dreje sig om variola. De konklu<strong>de</strong>re<strong>de</strong>, at ”<strong>de</strong>t drejer sig ikke om<br />
variola”, men ”formentlig penicillin allergi” (Fig. 3). Klaus Jensen t<strong>og</strong> selv<br />
en blodprøve til dyrkning samt trachealsekret med til laboratoriet, <strong>og</strong> fandt<br />
ved mikroskopi <strong>og</strong> senere dyrkning, pneumokokker <strong>og</strong> Klebsiella oxytoca<br />
i ekspektoratet.<br />
Patienten blev sat i behandling med intramuskulære injektioner (i.m.) <strong>af</strong><br />
erythromycin 500 mg gange 3 daglig (da han blev opfattet som penicillinallergiker),<br />
<strong>og</strong> dagen efter overgik han til tabletbehandling (Fig. 4). Senere<br />
fandtes i bloddyrkningen <strong>og</strong> i <strong>af</strong>føringen Salmonella typhimurium, som<br />
forklaring på patientens gastroenterit. Abdominalkirurgen overlæge,<br />
dr.med. Francis Zachariae (1922-97), <strong>de</strong>r var konsulent, tilså patienten <strong>og</strong><br />
fandt abdomen ømt, men u<strong>de</strong>n indikation for kirurgisk intervention.<br />
Dagen efter, <strong>de</strong>n 1. september ”tages koppeprøver… Der skal ikke tales for<br />
meget om <strong>de</strong>tte” står <strong>de</strong>r i sygeplejekar<strong>de</strong>x for ikke at skabe panik. Der blev<br />
taget halsskyllevæske, <strong>af</strong>skrab fra papler samt veneblod til Enterovirus<strong>af</strong><strong>de</strong>lingen,<br />
Statens Serum Institut til variolaun<strong>de</strong>rsøgelse, da hu<strong>de</strong>lementerne<br />
var blevet mere infiltrere<strong>de</strong> (8).<br />
Den 3. september tilkaldtes <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rmatol<strong>og</strong>isk konsulent, dr.med. Poul-<br />
Helnæs Nexmand (1914-95), <strong>de</strong>r tidligere hav<strong>de</strong> set patienter med <strong>kopper</strong>:<br />
122 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Fig. 3.<br />
Kopi <strong>af</strong> journalen fra<br />
<strong>de</strong>t 1. indlæggelsesdøgn,<br />
hvor <strong>de</strong>ngang<br />
reservelæge, senere<br />
overlæge Christian<br />
Koch (1936-2004)<br />
hav<strong>de</strong> ventileret<br />
mulighe<strong>de</strong>n <strong>af</strong> <strong>kopper</strong>,<br />
men to indkaldte<br />
overlæger mente<br />
d<strong>og</strong> ikke, at <strong>de</strong>nne<br />
diagnose var så<br />
sandsynlig.
Fig. 4.<br />
Patientens kurve over temperatur<br />
(blå), puls (rød), blodtryk <strong>og</strong><br />
indgivne medikamina. Han var<br />
stort set febril <strong>de</strong> 2 første uger,<br />
hvorefter temperaturen faldt i<br />
perio<strong>de</strong>r til subnormale temperaturer,<br />
<strong>de</strong>r kunne skyldtes at<br />
hans tilstand svare<strong>de</strong> til en<br />
brandsårspatient hvor en stor <strong>de</strong>l<br />
<strong>af</strong> hu<strong>de</strong>n var fal<strong>de</strong>t <strong>af</strong> (toksisk<br />
epi<strong>de</strong>rmal nekrolyse).<br />
”hele legemet er dækket <strong>af</strong> vesikolopapler... alle elementer er i samme fase...<br />
<strong>og</strong> mest udbredt i ansigtet som man ser ved variola… <strong>de</strong>t kliniske bille<strong>de</strong> er<br />
meget suspekt f. variola”. Patienten blev konfereret med overlæge Poul<br />
Effersøe <strong>og</strong> samme dag kl. 11.55 blev <strong>de</strong>t bestemt, at ”patienten skal isoleres<br />
på <strong>af</strong><strong>de</strong>ling 34 (mindre pavillonbygning kal<strong>de</strong>t ”mæslingehuset”) <strong>de</strong>r nu<br />
indrettes som koppe-hus. Efter <strong>af</strong>tale m. dr. Herdis von Magnus” (1912-92),<br />
<strong>de</strong>r var overlæge på Epi<strong>de</strong>miol<strong>og</strong>isk <strong>af</strong><strong>de</strong>ling på Statens Serum Institut <strong>og</strong><br />
gift med direktør Preben von Magnus (1912-73) på Statens Serum Institut. I<br />
sygeplejekar<strong>de</strong>x står <strong>de</strong>r ”Dr. Nexm. siger <strong>de</strong>t er variola ➙ <strong>af</strong>d. 34 i isolation”.<br />
Allere<strong>de</strong> kl. 14 blev patienten flyttet <strong>og</strong> isoleret. Der blev igen sendt<br />
skorpemateriale fra patienten. Man satte nu virol<strong>og</strong>erne ”stolen for døren”,<br />
fordi <strong>de</strong>r senest <strong>de</strong>n 4. september (8. sygdomsdag) skulle iværksættes isolation<br />
<strong>af</strong> patientens første kontakter. Patienten fik vaccinia hyperimmunglobulin<br />
(VIG) 20 ml, 3 gange på mistanke om variola<br />
Den 4. september bekræfte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t fra laboratoriet: variolavirus vokse<strong>de</strong><br />
frem på hønseæg- <strong>og</strong> abenyrevævskultur fra hudprøven <strong>og</strong> verificeret ved<br />
elektronmikroskopi. Fra <strong>af</strong>skrab fra papler fin<strong>de</strong>s ved un<strong>de</strong>rsøgelse i vævskultur<br />
”cytopat<strong>og</strong>ent virus, som i neutralisationsforsøg er klassificeret som<br />
høren<strong>de</strong> til pox-virusgruppen” Også ved ”elektronmikroskopisk un<strong>de</strong>rsøgelse<br />
er <strong>de</strong>r påvist enkelte partikler, <strong>de</strong>r kan i<strong>de</strong>ntificeres som pox-virus”. I<br />
blodprøven kunne påvises antistoffer rettet mod vacciniavirus. I halsskyllevæsken<br />
fandtes ingen pox virus. Skriftligt svar blev <strong>af</strong>sendt <strong>de</strong>n 8. septem-<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
123
Fig. 5.<br />
ber 1970 <strong>af</strong> overlæge på Statens Serum Instituts Polio<strong>af</strong><strong>de</strong>ling Annelise<br />
Godtfredsen (1920-92).<br />
Der skulle fin<strong>de</strong>s en læge, som skulle forestå <strong>de</strong>n medicinske behandling<br />
<strong>af</strong> patienten <strong>og</strong> lod<strong>de</strong>t faldt på 1. reservelæge, senere overlæge, dr. med.<br />
Palle Petersen (f. 1933), <strong>de</strong>r sammen med 2 sygeplejersker, Benedikte<br />
Strunge <strong>og</strong> Else Nielsen, skulle forestå pasningen <strong>af</strong> patienten. Der blev<br />
etableret konference i auditoriet hver eftermiddag ved 5-6 ti<strong>de</strong>n over et<br />
samtaleanlæg med professor, dr.med. Viggo Faber (f. 1918) (Fig. 5) som<br />
ordstyrer, <strong>og</strong> hvor Palle Petersen gav en beskrivelse <strong>af</strong> patientens tilstand.<br />
Fra konferencerummet oplyste man om resultaterne på dagens blodprøver,<br />
<strong>og</strong> <strong>de</strong>r blev lagt en plan for <strong>de</strong>t næste døgns behandling.<br />
Problemerne om patienten gruppere<strong>de</strong> sig nu <strong>de</strong>ls om hud- <strong>og</strong> respirationsvejs-symptomer,<br />
<strong>og</strong> <strong>de</strong>ls om væske- <strong>og</strong> elektrolytproblemer (Fig. 6 <strong>og</strong><br />
7). I hududslættet begyndte <strong>de</strong>r at komme vesikeldannelse, <strong>og</strong> på <strong>de</strong>tte<br />
tidspunkt var <strong>de</strong>r en karakteristisk centrifugal for<strong>de</strong>ling med en <strong>de</strong>l elementer<br />
på dorsalsi<strong>de</strong>rne <strong>og</strong> mest på trykste<strong>de</strong>r (Fig. 8). Karakteristisk kunne<br />
man se umbodannelse i enkelte <strong>af</strong> elementerne. Et par dage efter<br />
begyndte <strong>de</strong>t at blive mere <strong>og</strong> mere pustuløst, <strong>de</strong>r skete en stærkere <strong>og</strong><br />
stærkere konfluering <strong>af</strong> elementerne, <strong>de</strong>r danne<strong>de</strong>s skorper ned over kroppen<br />
<strong>og</strong> <strong>de</strong>r begyndte at komme <strong>af</strong>stødning <strong>af</strong> hu<strong>de</strong>n. Ansigtet blev efterhån<strong>de</strong>n<br />
helt skorpedækket, hu<strong>de</strong>n begyndte at løsnes <strong>og</strong> efterhån<strong>de</strong>n gik<br />
hele hu<strong>de</strong>n <strong>af</strong>, ligesom man ser <strong>de</strong>t ved en brandsårspatient (Fig. 9). De<br />
<strong>sidste</strong> dage patienten leve<strong>de</strong> var ansigtet helt dækket <strong>af</strong> skorper, <strong>de</strong>r var<br />
kun spredte skorper tilbage rundt omkring på kroppen, resten var blottet<br />
for hud. På 23. sygdomsdag var hu<strong>de</strong>n totalt <strong>af</strong>stødt med undtagelse <strong>af</strong><br />
hårbun<strong>de</strong>n.<br />
Hudplejen bestod i hyppige skiftninger, podninger fra forskellige ste<strong>de</strong>r<br />
på hu<strong>de</strong>n mhp. evt. sekundær infektion, hvilket i øvrigt ikke optrådte. Patienten<br />
selv lignen<strong>de</strong> efterhån<strong>de</strong>n en svært medtaget brandsårspatient med<br />
124 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Professor, overlæge, dr.med. Viggo Faber (f. 1918),<br />
<strong>de</strong>r var epi<strong>de</strong>mi<strong>af</strong><strong>de</strong>lingens meget aktive chef fra<br />
1968 til 1988. Skrev disputats om ”Streptokok-hyaluronidase<br />
and anti-streptokok-hyaluronidase<br />
(ASH)” i 1955, var <strong>de</strong>n første <strong>de</strong>r påviste granulocytspecifikke<br />
antinukleære antistoffer (GS-ANA) hos<br />
patienter med reumatoid artrit i 1964, <strong>og</strong> forestod<br />
<strong>de</strong>n første all<strong>og</strong>ene kn<strong>og</strong>lemarvs-transplantation<br />
hos en dreng med svær immun<strong>de</strong>fekt i Skandinavien<br />
i 1971.
Fig. 6.<br />
Foto <strong>af</strong> patienten med<br />
4. døgn i eruptionsfasen<br />
(11.09.1970) med<br />
begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> sårdannelse<br />
i ansigtet.<br />
Fig. 7.<br />
Notater med væskeindgift<br />
<strong>og</strong> diurese, samt<br />
værdierne <strong>af</strong> natrium <strong>og</strong><br />
nyrefunktion (kreatinin).<br />
De <strong>sidste</strong> dage var <strong>de</strong>r<br />
en stor væskeindgift,<br />
men kun ringe diurese<br />
pga. tab fra <strong>de</strong> store sår.<br />
store konflueren<strong>de</strong> sår på stort set hele hu<strong>de</strong>n i ansigtet, på kroppen <strong>og</strong><br />
ekstremiteterne. Efterhån<strong>de</strong>n som <strong>af</strong>stødningen skred frem blev <strong>de</strong>t vanskeligt<br />
at oprethol<strong>de</strong> legemstemperatur (Fig. 4). Man øge<strong>de</strong> rumtemperaturen<br />
til 30°C, <strong>og</strong> patienten blev lejret mellem metallagener. På 24. dag kom<br />
<strong>de</strong>r alligevel fald i legemstemperaturen til 32°, hvorfor pt. blev lejret mellem<br />
et par el-varmelagener, <strong>og</strong> legemstemperaturen blev indstillet på mellem<br />
36° <strong>og</strong> 37° un<strong>de</strong>r kontinuerlig rektal temperaturmåling.<br />
Der var rigelig expektoration op til l 1 /2 liter daglig, overvejen<strong>de</strong> serøs, <strong>og</strong><br />
man regne<strong>de</strong> med, at <strong>de</strong>nne sekretion kunne stamme fra variolaelementer<br />
i trachea <strong>og</strong> bronchier. På 15. dag dyrke<strong>de</strong>s Salmonella typhimurium i<br />
<strong>af</strong>føring <strong>og</strong> blod. På 17. dag fandtes E. coli <strong>og</strong> Proteus i ekspektoratet, <strong>og</strong><br />
<strong>de</strong>r skifte<strong>de</strong>s antibiotika til gentamicin <strong>og</strong> ampicillin.<br />
Med <strong>de</strong>n dårligere almentilstand hav<strong>de</strong> patienten tiltagen<strong>de</strong> besvær med<br />
at opbringe ekspektoratet, <strong>og</strong> trods hyppige vendinger <strong>og</strong> sugninger udvik-<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
125
126 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Fig. 8.<br />
Patientens hud med vesikler<br />
i samme fase, som er<br />
karakteristisk for <strong>kopper</strong>.<br />
Tabel 1. Koppe-patientens sygehistorie: 22 årig norsk 1. års stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong><br />
ved Københavns Universitet. Koppevaccineret som barn. Koppevaccinationsattest<br />
dateret 21. maj 1970, men i følge hans venin<strong>de</strong> var <strong>de</strong>r ikke<br />
anslag.<br />
Rejse til Afghanistan 1. aug.<br />
Vandtyn<strong>de</strong> diarrhoer op til 50 daglig 15. aug.<br />
Indlagt hospital i Kabul 16.-21. aug.<br />
(WHO har si<strong>de</strong>n med<strong>de</strong>lt at han var udsat for<br />
<strong>kopper</strong> un<strong>de</strong>r hans ophold, specielt <strong>de</strong>n 17.-19. Aug.)<br />
Afrejse til Istanbul 22. aug.<br />
Afrejse til Wien <strong>og</strong> København 26. aug.<br />
Skodsborg Ba<strong>de</strong>sanatorium<br />
Kampsax kollegium, lejlighed i Nærum 26. aug.<br />
Fest Skodsborg Ba<strong>de</strong>sanatorium 27. aug. 1. dag<br />
Feber, diarrhoea, opkastning,<br />
abdominale smerter, hoste, dyspnoe 28. aug. 2. dag<br />
do. + ampicillin 29. aug. 3. dag<br />
do. + exanthem 30. aug. 4. dag<br />
Indlagt Blegdamshospitalet<br />
“Bacterial dysenteria” 31. aug. 5. dag<br />
Variola-prøver sendt til SSI 1. sept. 6. dag<br />
Exanthemet forværres 2. sept. 7. dag<br />
Koppealarm kl. 14.00 med isolation 3. sept. 8. dag<br />
Pos. svar på variola-virus us. 4. sept. 9. dag
Fig. 9.<br />
14. døgn (17.09.1970) med <strong>af</strong>stødning <strong>af</strong> sorte skorper overalt. Patientens hud er<br />
efterhån<strong>de</strong>n helt <strong>af</strong>stødt <strong>og</strong> har efterladt udbredte væsken<strong>de</strong> erosioner.<br />
le<strong>de</strong> han på 22. dag alligevel en atelektase (sammenfald <strong>af</strong> en <strong>de</strong>l <strong>af</strong> lungevævet).<br />
<strong>Det</strong> lykke<strong>de</strong>s forbigåen<strong>de</strong> at rette tilstan<strong>de</strong>n, men på 24. dag foret<strong>og</strong><br />
<strong>de</strong>n anæstesiol<strong>og</strong>iske overlæge Henning Sund Kristensen (f. 1924) tracheotomi<br />
<strong>og</strong> patienten blev herefter respiratorbehandlet. Henning Sund<br />
Kristensen var herefter <strong>og</strong>så interneret i koppehuset.<br />
I takt med <strong>af</strong>stødningen <strong>af</strong> hu<strong>de</strong>n kom <strong>de</strong>r tiltagen<strong>de</strong> problemer med<br />
væskebalancen <strong>og</strong> elektrolytstatus. Man tilsigte<strong>de</strong> at hol<strong>de</strong> en døgndiurese<br />
på 2 liter, fra 14. sygdomsdag u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> parenteral væske. De <strong>sidste</strong><br />
dage tilførtes mere end 10 liter væske i døgnet (Fig. 7).<br />
På 21. dag lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t at nedlægge en ventrikelson<strong>de</strong> mellem skorper i<br />
næse <strong>og</strong> svælg.<br />
På 23. dag var serum-protein fal<strong>de</strong>t til 5,14 g/100ml (6,37-8,37); Man hav<strong>de</strong><br />
søgt at oprethol<strong>de</strong> niveauet ved infusion <strong>af</strong> proteinkoncentrat <strong>og</strong> blodtransfusion,<br />
foru<strong>de</strong>n at man gennem ventrikelson<strong>de</strong>n tilførte 150-200g protein<br />
plus et rigeligt kalorietilskud på 3000-4000 kcal. dgl. Un<strong>de</strong>r forløbet<br />
udvikle<strong>de</strong>s en let hypernatriæmi, som enten kunne skyl<strong>de</strong>s for stor tilførsel<br />
<strong>af</strong> isoton NaCl, eller en svigten<strong>de</strong> renal kompensation med vandtab <strong>og</strong> utilstrækkelig<br />
Na-udskillelse, et forhold <strong>de</strong>r ses hos næsten alle patienter med<br />
virkelig udbredte brandska<strong>de</strong>r. På 23. dag. kom <strong>de</strong>r <strong>af</strong>tagen<strong>de</strong> diurese, trods<br />
en enorm væsketilførsel, <strong>og</strong> på 25. dag kom <strong>de</strong>r anuri. <strong>Det</strong>te nyresvigt kunne<br />
muligvis være udløst <strong>af</strong> lungekomplikationerne på <strong>de</strong>n 22. dag, eller <strong>af</strong><br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
127
<strong>de</strong>n totale hud<strong>af</strong>stødning på 23. dag, eller muligvis <strong>af</strong> hypernatriæmien; <strong>de</strong>t<br />
<strong>sidste</strong> ikke så sandsynligt, da hypernatriæmien trods alt var beske<strong>de</strong>n.<br />
Serum-kreatinin steg til 2,8 mg/100ml (0,76-1,16), serum-kalium steget til 6,3<br />
meq/1 (3,6-4,9), <strong>og</strong> serum-natrium fal<strong>de</strong>t til 117 meq/l (136-147). Trods<br />
tilførsel <strong>af</strong> saltvand, furosemid <strong>og</strong> mannitol, kom <strong>de</strong>r ingen diurese, kalium<br />
steg i løbet <strong>af</strong> 6 timer fra 6,3 til 7,6 meq/1 trods glukose <strong>og</strong> insulin.<br />
En peritonealdialyse blev forberedt, men i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n skulle indle<strong>de</strong>s kom<br />
<strong>de</strong>r blodtryksfald, <strong>og</strong> patienten dø<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 21. september (25. indlæggelsesdag)<br />
kl. 20.50 efter blodtryksfald <strong>og</strong> hjertesvigt. Se-kalium var på <strong>de</strong>tte tidspunkt<br />
8,6 meq/l.<br />
<strong>Det</strong> initiale sygdomsbille<strong>de</strong> var klinisk foreneligt med variola, men <strong>de</strong>t senere<br />
forløb med universel <strong>af</strong>løsning <strong>af</strong> hu<strong>de</strong>n <strong>og</strong> udbredt involvering <strong>af</strong> slimhin<strong>de</strong>r<br />
ty<strong>de</strong>r stærkt på kompliceren<strong>de</strong> ”toksisk epi<strong>de</strong>rmal necrolyse:” <strong>Det</strong>te er et sjæl<strong>de</strong>nt<br />
medicinfremkaldt udslet med udbredt epi<strong>de</strong>rmal nekrose <strong>og</strong> en mortalitet<br />
på 30 – 40 % (13). Den involvere<strong>de</strong> læge <strong>og</strong> 2 sygeplejersker var fortsat isoleret<br />
<strong>og</strong> blev som <strong>de</strong> <strong>sidste</strong> ”frigivet” 17 dage senere, <strong>de</strong>n 8. oktober (Fig.10).<br />
128 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Fig. 10.<br />
En sygeplejerske med isolationsdragt<br />
ståen<strong>de</strong> foran døren<br />
til pavillon 24 med podningsglas<br />
<strong>og</strong> et skilt med ”Adgang<br />
forbudt”. Pavillion, hvor n<strong>og</strong>le<br />
<strong>af</strong> <strong>de</strong> smitteudsatte var indlagt.
Foranstaltninger vedrøren<strong>de</strong> smitte med <strong>kopper</strong><br />
I 1970 blev <strong>de</strong>r på ver<strong>de</strong>nsplan anmeldt 40.000 koppe<strong>tilfæl<strong>de</strong></strong>, hvilket var<br />
en halvering på 5 år un<strong>de</strong>r WHO’s smallpox eradication pr<strong>og</strong>ramme. Den<br />
<strong>sidste</strong> mindre koppeepi<strong>de</strong>mi i <strong>Danmark</strong> var tilbage til 1924, hvor <strong>de</strong>r var 25<br />
koppe<strong>tilfæl<strong>de</strong></strong>, så ingen hav<strong>de</strong> erfaring fra <strong>Danmark</strong>. I Sverige hav<strong>de</strong> man i<br />
1963 h<strong>af</strong>t en koppeepi<strong>de</strong>mi med 27 <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> (13). Ingen læger på Blegdamshospitalet<br />
hav<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t aktuelle tidspunkt i 1970 n<strong>og</strong>en sin<strong>de</strong> set koppepatienter,<br />
eller arbej<strong>de</strong>t med relatere<strong>de</strong> problemer (12,15).<br />
<strong>Det</strong> <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> spørgsmål var, hvordan man kunne isolere <strong>de</strong> smitteudsatte<br />
kontakter, da <strong>de</strong> tidligere 26 importere<strong>de</strong> <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> i Europa gennem <strong>de</strong><br />
forudgåen<strong>de</strong> 10 år, hvor<strong>af</strong> <strong>de</strong> 22 <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> var importeret via lufttr<strong>af</strong>ik, hav<strong>de</strong><br />
medført 10 gange så mange <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> (263) <strong>af</strong> sekundær variola. Af disse var<br />
2 /3 (161) <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> sundhedspersonale eller andre patienter <strong>og</strong> besøgen<strong>de</strong><br />
smittet på hospitalerne. Man hav<strong>de</strong> erfaring med fra lignen<strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandske<br />
episo<strong>de</strong>r, at en patient i inkubationsperio<strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> været i kontakt med<br />
omkring et halvt hundre<strong>de</strong> mennesker. Men da <strong>de</strong>n aktuelle patient hav<strong>de</strong><br />
været til fest, mens han var smittefarlig, regne<strong>de</strong>s med flere kontakter, først<br />
omkring 300. <strong>Det</strong> viste sig si<strong>de</strong>n, at hele 589 personer hav<strong>de</strong> været i stue<br />
med patienten i <strong>de</strong>n perio<strong>de</strong>, hvor han var smittefarlig.<br />
Ved konference om eftermiddagen torsdag d. 3. september kl. 14, fastsl<strong>og</strong><br />
man, at mistanken om <strong>kopper</strong> var så stor, at øjeblikkelig handling var<br />
nødvendig, med henblik på opsporing <strong>og</strong> isolation <strong>af</strong> kontakter, vaccination<br />
<strong>af</strong> et tilstrækkeligt antal personale, løsning <strong>af</strong> pladsproblemer ved isolation<br />
<strong>af</strong> kontakterne, orientering <strong>af</strong> sundhedsmyndighe<strong>de</strong>r etc. <strong>Det</strong> var en<br />
stor opgave, <strong>de</strong>r lå foran læger <strong>og</strong> øvrige personale, <strong>og</strong> planlægningen<br />
skulle ske meget hurtigt.<br />
Straks efter konferencen starte<strong>de</strong> vaccination <strong>af</strong> personalet kl. 15, <strong>og</strong><br />
første dag blev <strong>de</strong>t allere<strong>de</strong> til et par hundre<strong>de</strong>. <strong>Det</strong> var vigtigt at have et<br />
personale, <strong>de</strong>r var sikret mod smitte.<br />
Vagthaven<strong>de</strong> 1. reservelæge måtte besvare telefonopkald fra pressen,<br />
ikke blot <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske, men <strong>og</strong>så flere ste<strong>de</strong>r fra udlan<strong>de</strong>t. Rygtet går<br />
hurtigt i en sådan situation. Senere blev <strong>de</strong>t professor Viggo Fabers opgave<br />
at kommunikere med offentlighe<strong>de</strong>n.<br />
Skemaer skulle udfærdiges til observation <strong>af</strong> kontakter, <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong><br />
begyndte at blive indlagt <strong>de</strong>n 4. september. Samme <strong>af</strong>ten duplikere<strong>de</strong><br />
sekretær Hanne Ve<strong>de</strong>rsø skemaer, som på en overskuelig må<strong>de</strong> skulle fortælle<br />
om hver enkelt persons eksposition, vaccinationsstatus <strong>og</strong> kliniske tilstand<br />
(Fig. 11).<br />
De første dage var hektiske, <strong>de</strong>t var arbej<strong>de</strong> stort set døgnet rundt, for at<br />
man kunne sikre, at man hav<strong>de</strong> overblik over situationen. Lægerne var<br />
belaste<strong>de</strong> til <strong>de</strong>t y<strong>de</strong>rste, <strong>og</strong> <strong>de</strong>t skete <strong>og</strong>så, at n<strong>og</strong>en brød sammen, <strong>og</strong> måtte<br />
tage hjem <strong>og</strong> hvile ud, for at kunne komme igen <strong>og</strong> <strong>de</strong>ltage i <strong>de</strong>t enorme<br />
arbej<strong>de</strong>. Vi fik hjælp <strong>af</strong> 8-10 læger u<strong>de</strong>fra - læger, som kendte <strong>af</strong><strong>de</strong>lin-<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
129
gen fra tidligere ansættelser. Man hav<strong>de</strong> en liste over tidligere ansatte erfarne<br />
læger, som man kunne kontakte i <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> <strong>af</strong> større epi<strong>de</strong>mier.<br />
På et mø<strong>de</strong> i Sundhedsstyrelsen <strong>de</strong>n 4. september med kredslæge i<br />
Københavns Amt, Sigurd Riber Albrectsen (1922-84), hvor patienten hav<strong>de</strong><br />
adresse, <strong>og</strong> Sundhedsstyrelsens konsulent Inge Jespersen (f. 1919) i København,<br />
Statens Serum Institut, In<strong>de</strong>nrigsministeriet, samt overlægerne Poul<br />
Effersøe <strong>og</strong> Ove Jessen (1928-87), beslutte<strong>de</strong> man at isolere alle <strong>de</strong> personer,<br />
<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været i kontakt med patienten (primære kontakter).<br />
Primære kontakter <strong>de</strong>finere<strong>de</strong>s som personer, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været i rum med<br />
fælles ydre indgang, hvor <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været en patient med <strong>kopper</strong>. Disse<br />
rum regne<strong>de</strong>s for smittefarlige resten <strong>af</strong> døgnet efter, at patienten hav<strong>de</strong><br />
forladt <strong>de</strong>m. D<strong>og</strong> regne<strong>de</strong>s ambulancen <strong>og</strong> <strong>de</strong> rum, koppepatienten hav<strong>de</strong><br />
ligget syg i, for smittefarlige indtil <strong>de</strong> <strong>de</strong>sinficere<strong>de</strong>s (12).<br />
<strong>Det</strong> blev besluttet, at patienten måtte betragtes som smittefarlig fra <strong>de</strong>n<br />
27. august, dvs. 3 dage før hududslættet, <strong>og</strong> dagen før han fik feber <strong>og</strong> blev<br />
utilpas. <strong>Det</strong> blev <strong>og</strong>så besluttet, at risikoen for smitte var fra <strong>de</strong>t 9. døgn<br />
130 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Fig. 11.<br />
Register for hver enkelt<br />
person (ko<strong>de</strong>t med<br />
nummer) <strong>og</strong> som skal<br />
isoleres: B<strong>og</strong>staverne<br />
står for I = immun,<br />
d.v.s. pos. anslag in<strong>de</strong>n<br />
for <strong>de</strong>t <strong>sidste</strong> år, e = lille<br />
eksposition, E = massiv<br />
eksposition, V = vaccination,<br />
+/- = anslag, M<br />
= Marboran, G = gammaglobulin,<br />
H = hyperimmunglobulin.
efter første mulige udsættelse for smitte til <strong>de</strong>t 16. døgn efter <strong>sidste</strong> udsættelse.<br />
<strong>Det</strong> vil sige, at isolationens minimumsperio<strong>de</strong> var en uge.<br />
Ved mø<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n 3. september hav<strong>de</strong> stadslægen <strong>og</strong> Sundhedsstyrelsen<br />
besluttet, at alle <strong>de</strong> personer, som patienten kunne have smittet, skulle isoleres<br />
på Blegdamshospitalet (8).<br />
Projektet lød såle<strong>de</strong>s: opsporing <strong>af</strong> kontakter, isolation, vaccination, evt.<br />
revaccination ved negativt anslag <strong>og</strong> behandling. Embedslæger, politi <strong>og</strong><br />
bekendte til udsatte kontakter hav<strong>de</strong> travle dage med at telefonere <strong>og</strong> sen<strong>de</strong><br />
telegrammer til ind- <strong>og</strong> udland for at opspore, orientere, forklare <strong>og</strong> indkal<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> knapt 600 eksponere<strong>de</strong> (Fig. 12 <strong>og</strong> 13).<br />
Stadslægen i København Hans Erik Knipschildt (1913-99) oprette<strong>de</strong> et<br />
informationskontor, hvortil man kunne rette spørgsmål om <strong>kopper</strong>. Man<br />
kunne ringe alle døgnets timer. Mange blev efterfølgen<strong>de</strong> koppevaccineret<br />
på Statens Serum Institut, hvor <strong>de</strong>r var lange køer.<br />
Fig. 12.<br />
Politiken søndag <strong>de</strong>n 6. september 1970 ”150 isoleret på Blegdamshospitalet efter<br />
kontakt med <strong>de</strong>n <strong>kopper</strong>amte patient – N<strong>og</strong>le lo – andre græd”. Der foretages en<br />
registrering <strong>og</strong> un<strong>de</strong>rsøgelse <strong>af</strong> kollegianerne <strong>og</strong> personalet fra Kampsax kollegiet<br />
før interneringen. Til højre ses reservelæge, senere overlæge Palle Petersen (f.<br />
1933) <strong>de</strong>r inspicerer, om koppevaccinationen har slået an.<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
131
Fig. 13.<br />
For mange personer, <strong>de</strong>r skulle interneres, var <strong>de</strong>r mange gøremål, <strong>de</strong>r skulle nås. Her<br />
et par, <strong>de</strong>r lige kunne nå at blive viet. Berlingske Ti<strong>de</strong>n<strong>de</strong> 6. september 1970.<br />
Opsporing <strong>af</strong> kontakter<br />
Københavns Amts kredslæge Sigurd Albrectsen fik <strong>de</strong>n opgave at opspore<br />
kontakterne. En <strong>af</strong> opgaverne var, at fin<strong>de</strong> ud <strong>af</strong> hvilke patienter, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong><br />
været med <strong>de</strong>n ambulance, koppepatienten var kørt i, <strong>og</strong> hvor <strong>de</strong> var<br />
kommet hen. Der blev udarbej<strong>de</strong>t lister i løbet <strong>af</strong> 1 døgn. Ikke mindre end<br />
86 patienter var blevet kørt til Rigshospitalet, Bispebjerg Hospital, Nørre<br />
Hospital, Niels Steensens Hospital, Amtssygehuset i Glostrup <strong>og</strong> Gentofte,<br />
Sct. Lucas Stiftelsen, <strong>og</strong> alle ste<strong>de</strong>r måtte <strong>de</strong> <strong>og</strong>så gå i gang med at vaccinere<br />
omkring patienterne. Andre, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været med i ambulancen,<br />
pårøren<strong>de</strong> etc. - <strong>de</strong>t var slet ikke så let at fin<strong>de</strong> frem til – men <strong>de</strong> blev fun<strong>de</strong>t<br />
<strong>og</strong> indlagt, efter at <strong>de</strong> var blevet koppevaccineret.<br />
Kredslæge Albrectsen hav<strong>de</strong> <strong>og</strong>så en stor opgave med opsporing <strong>af</strong> kontakter<br />
til koppepatienten i <strong>de</strong> dage han hav<strong>de</strong> været i København. Som<br />
anført hav<strong>de</strong> patienten boet på Skodsborg Ba<strong>de</strong>sanatorium <strong>og</strong> hav<strong>de</strong> været<br />
på Kampsax kollegiet.<br />
På Kollegiet kunne man konstatere, at <strong>de</strong> næstfølgen<strong>de</strong> 2 dage ville være<br />
rejsedage, <strong>og</strong> man kunne risikere at eventuelle kontakter rejste. Man måtte<br />
handle med <strong>de</strong>t samme <strong>og</strong> få registreret, hvem <strong>de</strong>r var kontakter. Mange <strong>af</strong><br />
<strong>de</strong> potentielt smitte<strong>de</strong> var allere<strong>de</strong> begyndt hjemrejsen – <strong>de</strong>r var 125<br />
udlændinge til 15 forskellige lan<strong>de</strong> – <strong>og</strong> <strong>de</strong> måtte opspores via luftfartsselskaber,<br />
u<strong>de</strong>nrigsministeriet <strong>og</strong> Interpol. De skulle søge lægehjælp i <strong>de</strong>res<br />
hjemland, <strong>de</strong>r hver for sig hav<strong>de</strong> fået informationer fra <strong>Danmark</strong>.<br />
132 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005
På Skodsborg Ba<strong>de</strong>sanatorium ville <strong>de</strong>t heller ikke være muligt umid<strong>de</strong>lbart<br />
for kredslæge Albrectsen at foretage <strong>de</strong> registreringer <strong>af</strong> alle personer,<br />
<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været i kontakt med patienten, <strong>og</strong> <strong>de</strong>t blev <strong>de</strong>rfor nødvendigt at<br />
<strong>de</strong>legere ud. <strong>Det</strong> blev såle<strong>de</strong>s bestemt, at <strong>de</strong>n fysiurgiske overlæge Eskild<br />
Hansen (f. 1904), Skodsborg Ba<strong>de</strong>sanatorium t<strong>og</strong> sig <strong>af</strong> alt vedrøren<strong>de</strong> registrering<br />
på Skodsborg.<br />
Isolation<br />
På mø<strong>de</strong>t i Sundhedsstyrelsen <strong>de</strong>n 4. september beslutte<strong>de</strong> man i Hospitalsdirektoratet,<br />
at forsøge at rokere rundt med Blegdamshospitalets hidtidige<br />
patienter, såle<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>r kunne modtages ca. 300 kontakter. Den første dag<br />
kom 31 eksponere<strong>de</strong> <strong>og</strong> i løbet <strong>af</strong> en uge blev <strong>de</strong>r interneret 589 kontakter.<br />
Visitator hav<strong>de</strong> faktisk været u<strong>de</strong> at se på en kaserne som muligt emne til<br />
at huse <strong>de</strong> mange kontakter. Med hensyn til beliggenhed <strong>og</strong> <strong>og</strong>så bygningernes<br />
indbyr<strong>de</strong>s forhold var <strong>de</strong>t i<strong>de</strong>elt, hvorimod <strong>de</strong>sinfektionsforhol<strong>de</strong>ne<br />
<strong>og</strong> mulighe<strong>de</strong>rne herfor var helt u<strong>af</strong>klare<strong>de</strong>.<br />
Der var to andre væsentlige grun<strong>de</strong> til, at man koncentrere<strong>de</strong> sig om<br />
Blegdamshospitalet. <strong>Det</strong> ene var, at man ikke kunne se, hvordan man kunne<br />
sk<strong>af</strong>fe kvalificeret <strong>og</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r velvaccineret personale til at klare en<br />
enhed som Blegdamshospitalet - u<strong>de</strong>n for <strong>de</strong>ts egentlige terræn. Den<br />
an<strong>de</strong>n årsag var, at <strong>de</strong>r var tidsnød. Blegdamshospitalet var såle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t<br />
eneste sted, hvor man kunne huse så mange potentielt smitte<strong>de</strong> personer.<br />
Hospitalet fik travlt med at forbere<strong>de</strong> indlæggelsen. Der måtte ikke være<br />
over 20 i samme isolation (hvis en senere udvikler variola, er <strong>de</strong>t kun <strong>de</strong>nne<br />
mindre gruppe, <strong>de</strong>r fortsat skal være isoleret), så <strong>de</strong>r blev brugt en <strong>de</strong>l<br />
klæbebånd til dørene mellem <strong>de</strong> enkelte isolations<strong>af</strong>snit.<br />
Fig. 14.<br />
Hæren <strong>og</strong> civilforsvaret<br />
opstille<strong>de</strong> telte på Blegdamshospitalet.<br />
I baggrun<strong>de</strong>n<br />
ses til venstre sygeplejeboligen,<br />
<strong>de</strong>r i dag<br />
anven<strong>de</strong>s til un<strong>de</strong>rvisning<br />
<strong>og</strong> værelsesudlejning til<br />
u<strong>de</strong>nlandske stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong><br />
<strong>og</strong> forskere. Ved opførelsen<br />
<strong>af</strong> Blegdamshospitalet<br />
blev <strong>de</strong>r taget hensyn til,<br />
at <strong>de</strong>r skulle kunne rejses<br />
telte mellem bygningerne<br />
ved eventuelle epi<strong>de</strong>mier.<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
133
Pavillonbygningerne blev ryd<strong>de</strong>t for andre patienter. Militær <strong>og</strong> civilforsvar<br />
stille<strong>de</strong> på 2 dage 12 telte op på Blegdamshospitalets områ<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r hver<br />
kunne bebos <strong>af</strong> op til 16 personer (Fig. 14 <strong>og</strong> 15). Teltene var el-opvarme<strong>de</strong><br />
<strong>og</strong> ved hjælp fra forsvarets ingeniørkorps blev etableret radio, telefon,<br />
samtaleanlæg, toilet <strong>og</strong> vaske- <strong>og</strong> <strong>af</strong>faldsfaciliteter i hvert telt. De teltliggen<strong>de</strong><br />
hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n et særligt telt til opholdsrum. I hvert telt eller pavillonenhed<br />
var en <strong>af</strong> <strong>de</strong> internere<strong>de</strong> en fra <strong>de</strong>t smitte-udsatte personale. Rundt<br />
om hver enhed var <strong>de</strong>r en <strong>af</strong>spærring i mindst 5 meters <strong>af</strong>stand. Ved <strong>de</strong>nne<br />
snor blev forsyninger til enhe<strong>de</strong>n sat, <strong>og</strong> alt som gik ud <strong>af</strong> enhe<strong>de</strong>n blev<br />
først oversprøjtet med formalin fra hastigt ansk<strong>af</strong>fe<strong>de</strong> havesprøjter, før <strong>de</strong>t<br />
blev taget op <strong>af</strong> <strong>de</strong>t <strong>af</strong>hente<strong>de</strong> personale.<br />
Journalerne til alle var parate ved ankomsten, hvor anamnese med ekspositions-<br />
<strong>og</strong> vaccinationsstatus sikre<strong>de</strong>s, samtidig med en objektiv un<strong>de</strong>rsøgelse.<br />
De eksponere<strong>de</strong> skulle evt. vaccineres <strong>og</strong> måske have <strong>de</strong>t antivirale<br />
stof, Marboran. Der var stuegang 2 gange daglig, hvor <strong>de</strong>r blev taget<br />
temperatur, <strong>og</strong> håndfla<strong>de</strong>r, fodsåler <strong>og</strong> øvrige hud samt hals un<strong>de</strong>rsøgt for<br />
udslæt. Skemaerne, som var udfærdiget til brug for observation <strong>af</strong> kontakterne,<br />
kom nu i brug i <strong>de</strong> enkelte enhe<strong>de</strong>r, <strong>og</strong> status på alle kontakter blev<br />
daglig meldt til centralregistret. Her kunne man hurtigt orientere sig om,<br />
hver enkelt person: hans ekspositionsdag, hans tidligere vaccinationsstatus,<br />
hans nuværen<strong>de</strong> vaccinationsstatus, evt. anslag, om han skulle have<br />
immunglobulin eller Marboran, samt en speciel orientering om patientens<br />
aktuelle tilstand, om <strong>de</strong>r var temperaturforhøjelse eller exanthem. Hvis <strong>de</strong>r<br />
var temperaturforhøjelse, om <strong>de</strong>nne kunne forklares ud fra et kr<strong>af</strong>tigt vaccinationsanslag<br />
eller var årsagen n<strong>og</strong>et an<strong>de</strong>t som en banal urinvejsinfektion<br />
eller lungebetæn<strong>de</strong>lse. Kunne <strong>de</strong>t dreje sig om et sekundært udbrud,<br />
som vi hele ti<strong>de</strong>n vente<strong>de</strong>, men som vi ikke fik. Observationsskemaerne <strong>og</strong><br />
134 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Fig. 15.<br />
Opbygningen <strong>af</strong> et telts<br />
isolationsenhe<strong>de</strong>r med<br />
et sove- <strong>og</strong> opholdstelt.
kommunikationen <strong>af</strong> disse til centralregistret bevirke<strong>de</strong>, at overlæge Effersøe<br />
til hver en tid hav<strong>de</strong> overblik over alle <strong>de</strong> indlagte kontakter.<br />
Vaccination<br />
Ved mø<strong>de</strong>r med stadslægen, Sundhedsstyrelsen, In<strong>de</strong>nrigsministeriet, Statens<br />
Serum Institut <strong>og</strong> hospitalsadministrationen beslutte<strong>de</strong> man, at vaccinere<br />
alle personer, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været i kontakt med patienten efter <strong>de</strong>n 27.<br />
august, fra hvilken dato patienten blev vur<strong>de</strong>ret som smittefarlig. Hvis disse<br />
hav<strong>de</strong> smittet andre, ville smitten kunne føres vi<strong>de</strong>re 8 dage senere, dvs.<br />
fra <strong>de</strong>n 4. september.<br />
Problemet var at nå at få alle kontakter vaccineret. Desværre var mange<br />
ikke tidligere vaccineret bl.a. <strong>de</strong> norske adventistiske fysioterapeuter <strong>og</strong><br />
stu<strong>de</strong>nter fra Skodsborg, hvor<strong>af</strong> halv<strong>de</strong>len var uvaccinere<strong>de</strong> <strong>af</strong> religiøse<br />
grun<strong>de</strong>. Statens Serum Institut stille<strong>de</strong> ubegrænse<strong>de</strong> mæng<strong>de</strong>r <strong>af</strong> hyperimmunglobulin<br />
til rådighed. <strong>Det</strong> blev anvendt til ca. 90 smitteudsatte personer<br />
<strong>og</strong> givet i doser fra 5 til 20 ml i.m. 46 var ikke tidligere vaccineret, her<strong>af</strong> 42<br />
nordmænd, 1 fra Finland <strong>og</strong> 5 danskere hvor<strong>af</strong> 2 småbørn (12). 42 <strong>af</strong> <strong>de</strong>m<br />
blev primær vaccineret på 7.-12. dagen <strong>af</strong> ekspositionen, altså på et tidspunkt,<br />
hvor primærvaccinationen næppe giver n<strong>og</strong>en god beskyttelse (12).<br />
Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> 589 isolere<strong>de</strong>, vaccinere<strong>de</strong>s ca. 800 personer på Blegdamshospitalet.<br />
Den 3. september vaccinere<strong>de</strong> man alt personale, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong><br />
h<strong>af</strong>t direkte kontakt med patienten, dagen efter resten <strong>af</strong> personalet <strong>og</strong> <strong>de</strong><br />
indlagte patienter. Hos meget svække<strong>de</strong> eller gamle patienter, <strong>de</strong>r ikke var<br />
direkte udsat, undlod man i mange <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> vaccination, <strong>og</strong> hvis <strong>de</strong> blev<br />
vaccineret fik <strong>de</strong> samtidig 5 ml hyperimmunglobulin i.m. for at svække vaccinationsreaktionen.<br />
<strong>Det</strong>te blev anvendt til ca. 90 isolere<strong>de</strong>. Der var n<strong>og</strong>le<br />
få kr<strong>af</strong>tige anslag <strong>og</strong> feber<strong>tilfæl<strong>de</strong></strong>, en enkelt isoleret fik generaliseret allergisk<br />
exanthem <strong>af</strong> vaccinationen. En<strong>de</strong>lig blev besluttet at anven<strong>de</strong> Marboran<br />
3 gram 2 gange med 12 timers mellemrum. Mange fik kvalme <strong>af</strong> Marboran<br />
<strong>og</strong> en enkelt et svært allergisk udslæt.<br />
Af<strong>de</strong>lingen hav<strong>de</strong> <strong>og</strong>så besøg <strong>af</strong> flere, <strong>de</strong>r tilbød en medicin eller an<strong>de</strong>n<br />
behandling, <strong>de</strong>r kunne kurere sygdommen, som en københavnsk grosserer,<br />
som tilbød at sælge et ”spand præparat”, <strong>de</strong>r helbredte alle kræft- <strong>og</strong><br />
virussygdomme. Man <strong>af</strong>sl<strong>og</strong> tilbud<strong>de</strong>t!<br />
<strong>Det</strong> kræver en stor opmærksomhed <strong>og</strong> kontrol, at alle bliver tilset 2 gange<br />
i døgnet, bliver vaccineret, efterses efter n<strong>og</strong>le dage, <strong>og</strong> hvis ikke anslag,<br />
da revaccination, indtage Marboran (hvor kvalmen kan medføre, at patienten<br />
sny<strong>de</strong>r med indtagelsen), give immunglobulin etc.<br />
<strong>Det</strong> man frygte<strong>de</strong> var, at <strong>de</strong>r var en eller flere personer, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> været<br />
i kontakt med koppepatienten <strong>og</strong> ikke hav<strong>de</strong> meldt sig. Hvis <strong>de</strong>t var <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong>t<br />
<strong>og</strong> <strong>de</strong>n pågæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> gik hen <strong>og</strong> blev syg kunne man begyn<strong>de</strong> helt forfra<br />
<strong>og</strong> isolere endnu en stor gruppe personer.<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
135
Lever i damp <strong>af</strong> formalin<br />
”- Sådan går hverdagen for <strong>de</strong> mange hundre<strong>de</strong> isolere<strong>de</strong> på Blegdamshospitalet”,<br />
stod <strong>de</strong>r som overskrift i avisen Politiken <strong>de</strong>n 11. september 1970 <strong>og</strong><br />
fortsættes ”Dagen er præget <strong>af</strong> formalin (Fig. 16). Ustandselig skal fingrene<br />
dyppes <strong>og</strong> hæn<strong>de</strong>rne vaskes. Men ellers er tilværelsen som isoleret på Blegdamshospitalet<br />
ganske behagelig. De isolere<strong>de</strong> har fået stillet kortspil, skak,<br />
matador, et hav <strong>af</strong> kriminalromaner, TV <strong>og</strong> radio til rådighed. Hver sektion<br />
har sit sæt. Forbin<strong>de</strong>lsen med omver<strong>de</strong>nen klares pr. telefon eller brev. Før breve<br />
når modtageren, må d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så <strong>de</strong> gennem timelangt formalinbad. Kosten<br />
hentes fra Rigshospital <strong>og</strong> <strong>de</strong>n daglige ølration ly<strong>de</strong>r på tre pr. mand. Spiritus<br />
kan <strong>de</strong>rimod ikke forenes med <strong>de</strong> vaccinationer, <strong>de</strong> isolere<strong>de</strong> skal igennem”.<br />
En <strong>af</strong> <strong>de</strong> isolere<strong>de</strong> inspektør Vagn Hansen fra Kampsax-kollegiet skriver til<br />
Berlingske Ti<strong>de</strong>n<strong>de</strong> (8. september 1970) ”Sygeplejerskerne er strålen<strong>de</strong>, <strong>og</strong> vi<br />
er som én stor familie… Blot kunne man ønske en bedre kommunikation.<br />
Læger giver forskellige svar på samme spørgsmål, så vi ved ikke, hvornår vi kan<br />
regne med at slippe ud… N<strong>og</strong>le <strong>af</strong> stu<strong>de</strong>nterne klager d<strong>og</strong> over, at <strong>de</strong>r er for lidt<br />
ro til studielæsning. Men i øvrigt er humøret godt” (Fig. 17). Man vidste ikke,<br />
om <strong>de</strong>r skulle komme sekundær<strong>tilfæl<strong>de</strong></strong>, <strong>de</strong>r kunne medføre at <strong>de</strong>, <strong>de</strong>r var<br />
isoleret i <strong>de</strong>nne gruppe, da måtte være y<strong>de</strong>rligere isoleret.<br />
”Hæn<strong>de</strong>ligt uheld”<br />
”- ambulance med koppepatient ikke <strong>de</strong>sinficeret. 45 ekstra må isoleres” som <strong>de</strong>t<br />
stod i avisen <strong>de</strong>n 8. september 1970. Den ambulance som transportere<strong>de</strong> kop-<br />
136 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Fig. 16.<br />
Portører <strong>de</strong>sinficerer alt<br />
materiale, <strong>de</strong>r kommer fra<br />
et <strong>af</strong> isolationsteltene.
pepatienten til Blegdamshospitalet hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> næstfølgen<strong>de</strong> dage været anvendt<br />
<strong>af</strong> 14 Falck-Zonen medarbej<strong>de</strong>re <strong>og</strong> 31 patienter <strong>og</strong> raske pårøren<strong>de</strong>. Den ”rullen<strong>de</strong><br />
smittespre<strong>de</strong>r” var ikke blevet <strong>de</strong>sinficeret, da man på daværen<strong>de</strong> tidspunkt<br />
ikke var vi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> om <strong>de</strong>n potentielle smitte, <strong>og</strong> alle måtte <strong>de</strong>rfor isoleres.<br />
Der skete <strong>og</strong>så mindre misforståelser. En mand blev indkaldt til isolation<br />
<strong>og</strong> mødte op, men da <strong>de</strong>r blev optaget journal, opklare<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t, at han var<br />
lægemissionær <strong>og</strong> selv hav<strong>de</strong> h<strong>af</strong>t <strong>kopper</strong>, hvorfor han var immun <strong>og</strong><br />
straks blev løsladt. Enkelte blev interneret ved en fejltagelse. En østriger,<br />
<strong>de</strong>r pga. spr<strong>og</strong>lige misforståelser ved <strong>af</strong>høringen blev forstået, som hav<strong>de</strong><br />
han været udsat for smitte. Ved efterfølgen<strong>de</strong> tilbundsgåen<strong>de</strong> samtale med<br />
en spr<strong>og</strong>kyndig, blev <strong>de</strong>t klarlagt, at han ikke kunne være blevet smittet.<br />
Un<strong>de</strong>r isolationen, som for n<strong>og</strong>le dreje<strong>de</strong> sig om 17 dage, skete <strong>de</strong>r mange<br />
hæn<strong>de</strong>lser. Et barn blev født, <strong>og</strong> i en an<strong>de</strong>n enhed blev en <strong>af</strong> <strong>de</strong> isolere<strong>de</strong><br />
psykotisk <strong>og</strong> mente, at han hav<strong>de</strong> <strong>kopper</strong>, trods mange trøsten<strong>de</strong> ord<br />
fra personalet <strong>og</strong> per telefon fra familien <strong>og</strong> en psykiater. En ”særling”<br />
blandt personalet forstod ikke, at han skulle isoleres, men blev overtalt.<br />
Han befandt sig så godt i isolationsenhe<strong>de</strong>n, at <strong>de</strong>t næsten ikke var muligt<br />
at få ham ud igen, da hans isolationstid var udløbet. Men da alle <strong>de</strong> andre<br />
hav<strong>de</strong> forladt enhe<strong>de</strong>n, gjor<strong>de</strong> han <strong>de</strong>t omsi<strong>de</strong>r <strong>og</strong>så. Alle fik <strong>de</strong>res økonomiske<br />
tab dækket <strong>af</strong> <strong>de</strong>t offentlige ifølge epi<strong>de</strong>miloven (8) (Fig. 18).<br />
Organisation<br />
Fig. 17.<br />
Personalet, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> passet<br />
koppe-patienten blev<br />
isoleret som <strong>de</strong> <strong>sidste</strong> i en<br />
pavillon. De kunne ny<strong>de</strong><br />
efterårssolen på hospitalets<br />
bårer i et <strong>af</strong>spærret områ<strong>de</strong><br />
u<strong>de</strong>n for. Om <strong>af</strong>tenen gik<br />
<strong>de</strong> tur på terrænet <strong>og</strong> medbragte<br />
et gult skilt med<br />
”koppe-fare”, såle<strong>de</strong>s at<br />
ingen kom nærmere end 3<br />
meter. Opgravningen i baggrun<strong>de</strong>n<br />
var et led i nedlægning<br />
<strong>af</strong> fjernvarme på<br />
Blegdamshospitalet.<br />
<strong>Det</strong> blev hurtigt klart, at <strong>de</strong>t var nødvendigt at for<strong>de</strong>le opgaverne: <strong>af</strong><strong>de</strong>lingens<br />
chef, professor, dr.med. Viggo Faber forestod informationsopgaverne<br />
over for myndighe<strong>de</strong>r <strong>og</strong> presse, overlæge Ove Jessen forestod <strong>de</strong> admini-<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
137
strative opgaver u<strong>de</strong>n for isolationerne, <strong>og</strong> overlæge Poul Effersøe var<br />
ansvarlig for <strong>de</strong>t kliniske arbej<strong>de</strong> med <strong>de</strong> isolere<strong>de</strong>.<br />
Viggo Faber kom først hjem fra et mø<strong>de</strong> i Boston, da patienten var isoleret.<br />
Faber var på daværen<strong>de</strong> tidspunkt i gang med forbere<strong>de</strong>lserne til all<strong>og</strong>en<br />
kn<strong>og</strong>lemarvstranplantation <strong>af</strong> svære immun<strong>de</strong>fekte børn, som <strong>de</strong>n<br />
første <strong>af</strong><strong>de</strong>ling i Skandinavien (1971) (10,11).<br />
Chefen for klinisk mikrobiol<strong>og</strong>isk <strong>af</strong><strong>de</strong>ling, overlæge, dr.med. Klaus<br />
Jensen t<strong>og</strong> sig <strong>af</strong> prøver til <strong>og</strong> fra isolationsenhe<strong>de</strong>rne <strong>og</strong> <strong>de</strong> hygiejniske<br />
forholdsregler, <strong>og</strong> reservelæge Niels Høiby (f. 1941), <strong>de</strong>r netop var startet<br />
<strong>de</strong>n 1. september fik sin ilddåb som mikrobiol<strong>og</strong> (Fig. 19 <strong>og</strong> 20). Han<br />
kendte d<strong>og</strong> hospitalet fra tidligere ansættelser som stu<strong>de</strong>nt.<br />
En meget væsentlig opgave var informationstjenesten. Der blev <strong>af</strong>holdt<br />
daglige mø<strong>de</strong>r i auditoriet, <strong>de</strong>r <strong>og</strong>så hav<strong>de</strong> fået samtaleanlæg ud til <strong>de</strong> forskellige<br />
<strong>af</strong>snit. Ved disse mø<strong>de</strong>r, som blev <strong>af</strong>holdt 2 til 3 gange om dagen,<br />
re<strong>de</strong>gjor<strong>de</strong>s for <strong>de</strong> mange beslutninger som hen ad vejen måtte træffes. Der<br />
blev orienteret om patientens tilstand. Denne personaleorientering var formentlig<br />
et <strong>af</strong> <strong>de</strong> allervigtigste redskaber i <strong>de</strong>nne katastrofetruen<strong>de</strong> situation,<br />
<strong>og</strong> var helt <strong>af</strong>gjort medvirken<strong>de</strong> til <strong>de</strong>n forståelse <strong>og</strong> indsats fra personalets<br />
si<strong>de</strong>, som var nødvendig for at <strong>de</strong>t skulle gå godt.<br />
138 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
Fig. 18.<br />
Reservelæge, nu professor,<br />
overlæge, dr.med. Niels Høibys<br />
(f. 1941) indkal<strong>de</strong>lse til<br />
interneringen på Blegdamshospitalet<br />
fra embedslægen.
Fig. 19.<br />
Mikrobiol<strong>og</strong>isk personale<br />
ståen<strong>de</strong> ved indgangsdøren<br />
til Klinisk<br />
Mikrobiol<strong>og</strong>isk Af<strong>de</strong>ling,<br />
pavillon 36. Da <strong>de</strong><br />
er u<strong>de</strong>nfor bærer <strong>de</strong><br />
maske, operationshue<br />
<strong>og</strong> overtrækssko. Til<br />
højre ses madspan<strong>de</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>af</strong>fald, <strong>de</strong>r skal <strong>de</strong>sinficeres<br />
før evt. genanven<strong>de</strong>lse.<br />
Overlæge,<br />
dr.med. Klaus Jensen<br />
(f. 1927) (tv), laborant<br />
Karin Westergaard,<br />
rengøringsmedhjælp<br />
fru Carlsen, laboranterne<br />
Inger Johansen<br />
<strong>og</strong> Annie Bethien.<br />
Klaus Jensens søn,<br />
An<strong>de</strong>rs, måtte <strong>og</strong>så<br />
interneres, da han hav<strong>de</strong> ventet i bilen, me<strong>de</strong>ns fa<strong>de</strong>ren var in<strong>de</strong> <strong>og</strong> un<strong>de</strong>rsøge koppepatienten<br />
<strong>og</strong> efterfølgen<strong>de</strong> hjalp med transporten <strong>af</strong> <strong>de</strong> mikrobiol<strong>og</strong>iske prøver.<br />
Sid<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ses reservelæge, nu professor, overlæge, dr.med. Niels Høiby (f. 1941).<br />
Fig. 20.<br />
Frokost med øl (hver<br />
person fik 3 øl pr dag)<br />
for <strong>de</strong> internere<strong>de</strong> på<br />
Klinisk Mikrobiol<strong>og</strong>isk<br />
Af<strong>de</strong>ling, 1. sal i pavillon<br />
36. På bille<strong>de</strong>t<br />
rengøringsmedhjælp<br />
fru Carlsen (tv), laborant<br />
Karin Westergaard,<br />
overlæge, dr. med.<br />
Klaus Jensen, laborant<br />
Annie Bethien, reservelæge<br />
Niels Høiby, laborant<br />
Inger Johansen.<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
139
Efterhån<strong>de</strong>n var <strong>de</strong>t sådan, at mø<strong>de</strong>rne blev mindre <strong>og</strong> mindre besøgt<br />
fordi så meget <strong>af</strong> personalet <strong>og</strong>så skulle isoleres. For eksempel var <strong>af</strong> 15<br />
læger kun to ”rene” læger tilbage på et vist tidspunkt. Man måtte indskrive<br />
8-10 ekstra læger for at klare presset.<br />
Efterhån<strong>de</strong>n blev <strong>de</strong>r en <strong>de</strong>centralisering <strong>af</strong> næsten alt på en sådan må<strong>de</strong>,<br />
at <strong>de</strong>r f.eks. var en speciel læge i koppehuset, en speciel læge knyttet til <strong>de</strong><br />
direkte kontakter, en speciel læge til at tage sig <strong>af</strong> vaccination <strong>af</strong> personalet,<br />
<strong>de</strong> isolere<strong>de</strong> samt til at sørge for at <strong>de</strong> fik immunglobulin. Der var en<br />
læge, som ikke bestilte an<strong>de</strong>t end at rokere rundt med patienterne efterhån<strong>de</strong>n<br />
som <strong>de</strong>r var n<strong>og</strong>en, <strong>de</strong>r blev udskrevet. Der var <strong>og</strong>så en udskrivningschef.<br />
Til alt held viste <strong>de</strong>t sig, at ingen <strong>af</strong> <strong>de</strong> udsatte fik <strong>kopper</strong> (sekundær<br />
smitte) <strong>og</strong> <strong>de</strong> <strong>sidste</strong> eksponere<strong>de</strong> blev ”løsladt” <strong>de</strong>n 8. oktober, heriblandt<br />
<strong>de</strong>t personale, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> passet koppepatienten til han dø<strong>de</strong>. At <strong>de</strong>r ikke<br />
optrådte sekundære <strong>tilfæl<strong>de</strong></strong> kunne jo skyl<strong>de</strong>s, at <strong>kopper</strong> alt i alt ikke er så<br />
smittefarlig <strong>og</strong> kræver en tættere kontakt eller at behandlingen med vaccination<br />
<strong>og</strong> immunserum hav<strong>de</strong> været effektiv, eller måske var man bare heldig,<br />
at indsatsen lykke<strong>de</strong>s. <strong>Det</strong> kunne <strong>og</strong>så skyl<strong>de</strong>s, at mistanken om <strong>kopper</strong><br />
allere<strong>de</strong> blev ventileret ved <strong>de</strong>n primære journaloptagelse <strong>af</strong> Christian<br />
Koch, <strong>og</strong> medførte, at alt personale passe<strong>de</strong> bedre på ved omgangen med<br />
patienten.<br />
Alt Blegdamshospitalets personale blev rutinemæssigt koppevaccineret<br />
hvert år, nyansat personale i første ansættelsesmåned, <strong>og</strong> ”<strong>de</strong>r skal komme<br />
anslag” (12,15). Bortset fra n<strong>og</strong>le helt nyansatte elever, <strong>de</strong>r blev sendt med<br />
<strong>de</strong> evakuere<strong>de</strong> patienter bort fra hospitalet – var <strong>de</strong>r kun én uvaccineret<br />
funktionær, <strong>og</strong> han hav<strong>de</strong> h<strong>af</strong>t <strong>kopper</strong> som barn!<br />
I <strong>Danmark</strong> ophørte man fra 1976 med <strong>de</strong> rutinemæssige koppe-vaccinationer,<br />
<strong>og</strong> fra <strong>de</strong>n 11. september 1979 ophørte man på Epi<strong>de</strong>mi<strong>af</strong><strong>de</strong>lingen<br />
med <strong>de</strong> obligatoriske koppevaccinationer, da WHO i nær fremtid vente<strong>de</strong>s<br />
at erklære <strong>kopper</strong> for udryd<strong>de</strong>t (1980).<br />
Virke<strong>de</strong> <strong>de</strong>t?<br />
”- Jeg trykke<strong>de</strong> på en knap - <strong>og</strong> <strong>de</strong>t virke<strong>de</strong>”, udtalte Blegdamshospitalets<br />
hospitalsdirektør Poul Stengaard Hansen <strong>de</strong>n 19. september 1970 til Politiken.<br />
På <strong>de</strong>tte tidspunkt var <strong>de</strong>r kun 13 personer tilbage, som var isolere<strong>de</strong>.<br />
Lidt mere beske<strong>de</strong>nt sag<strong>de</strong> overlæge Effersøe: ”<strong>de</strong>t er klart, at <strong>de</strong>r gøres visse<br />
erfaringer første gang en situation som <strong>de</strong>nne opstår. Nu ved vi, hvad vi<br />
kan gøre bedre næste gang. Som helhed synes jeg nok <strong>de</strong>t gik som <strong>de</strong>t skulle”.<br />
Man måtte primært konstatere, at med <strong>de</strong> stille<strong>de</strong> krav, kunne man ikke<br />
have gennemført isolationen andre ste<strong>de</strong>r end på Blegdamshospitalets terræn,<br />
<strong>de</strong>r var isoleret fra andre hospitaler. Man opnåe<strong>de</strong>, at alle eksponere-<br />
140 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005
Fig. 21.<br />
N<strong>og</strong>le smitteudsatte stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> nået at rejse tilbage til <strong>de</strong>res eget land før<br />
<strong>de</strong> var orienteret om smitterisikoen. 2 piger hav<strong>de</strong> besøgt Skodsborg Ba<strong>de</strong>sanatorium<br />
<strong>og</strong> var rejst tilbage til Norge, hvilket <strong>og</strong>så medførte isolation <strong>af</strong> mange personer.<br />
<strong>de</strong> <strong>og</strong> evt. senere syge kunne samles in<strong>de</strong>n for én enkelt hospitalsramme,<br />
<strong>og</strong> hvor primitive mange forhold end var, var <strong>de</strong> d<strong>og</strong> effektive <strong>og</strong> rimelige<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> givne forhold. De smitteudsatte modt<strong>og</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>ngang bedst mulige<br />
behandling <strong>og</strong> ingen udsatte udvikle<strong>de</strong> sekundær variola. <strong>Det</strong> kræver en<br />
tæt kontakt, hvilke patienten nok <strong>og</strong>så har h<strong>af</strong>t ved <strong>de</strong>ltagelse i flere større<br />
fester.<br />
Man hindre<strong>de</strong> <strong>de</strong>rved måske et større udbrud <strong>af</strong> <strong>kopper</strong> i <strong>Danmark</strong> <strong>og</strong> i<br />
udlan<strong>de</strong>t (Fig. 21). Man overbevidste internationale sundhedsmyndighe<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>r kom på inspektion fra Genève, ved dr. James Bond (!) om, at <strong>de</strong> foretagne<br />
procedurer var acceptable <strong>og</strong> man undgik <strong>de</strong>rved, at København<br />
blev erklæret ”infected area” med <strong>de</strong>r<strong>af</strong> følgen<strong>de</strong> lukning <strong>af</strong> lufthavne, stop<br />
for rejser, eksportforbud, <strong>de</strong>r let kunne have medført udgifter på flere hundre<strong>de</strong><br />
millioner kroner. Eksempelvis SARS epi<strong>de</strong>mien 2003, <strong>de</strong>r bl.a. sås i<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
141
Kina <strong>og</strong> Toronto i Canada <strong>og</strong> koste<strong>de</strong> 1,13 milliar<strong>de</strong>r can. dollars (15). De<br />
aktuelle direkte udgifter beløb sig nok ikke til mere end 3-4 millioner kroner.<br />
Der var et i<strong>de</strong>elt samarbej<strong>de</strong> med alt hospitalspersonalet, herun<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n<br />
lokale administration, med embedslæger, politi, offentlige myndighe<strong>de</strong>r <strong>og</strong><br />
med militæret, hvilket hospitalsborgmester E<strong>de</strong>l Saunte <strong>og</strong>så un<strong>de</strong>rstrege<strong>de</strong>,<br />
da hun takke<strong>de</strong> Blegdamshospitalets personale for indsatsen ved et<br />
mø<strong>de</strong> i hospitalets auditorium. <strong>Det</strong> er vigtigt, som i militæret, at <strong>de</strong>r er en<br />
”general”, <strong>de</strong>r da kan ud<strong>de</strong>legere opgaverne. <strong>Det</strong> er <strong>og</strong>så vigtigt med hurtige<br />
improvisationer for at få <strong>de</strong>t til at fungere in<strong>de</strong>n for en kort tidshorisont.<br />
142 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005
Summary<br />
The last Case of Smallpox in Denmark – the organizing<br />
Conditions in 1970<br />
Henrik Permin, Palle Petersen & Niels Høiby<br />
Smallpox contributed to many <strong>de</strong>aths in Denmark up to the introduction of<br />
the vaccination in the beginning of the 19th. Century. The last minor smallpox<br />
epi<strong>de</strong>mic in Denmark was in 1924, and subsequently no doctors had<br />
special experience in smallpox. In September 1970 a Norwegian medical<br />
stu<strong>de</strong>nt died from smallpox in Copenhagen <strong>af</strong>ter returning from a journey<br />
to Afghanistan, where he has been hospitalized for enteritis. During the 5<br />
days in Copenhagen before hospitalization he had had extensive contacts<br />
with many people. He was hospitalized at Blegdamshospital and was isolated,<br />
and the diagnosis of smallpox was verified on day 5. He was then<br />
totally isolated in a pavilion with 2 nurses and one doctor. The initial diarrhoea<br />
(Salmonella typhimurium), and later septicaemia with salmonella,<br />
the copious expectoration up to 1 1 /2 l pr day (Streptococcus pneumoniae,<br />
Klebsiella pneumoniae, E. coli, ß-streptococci), the enormous exudation<br />
from the <strong>de</strong>squamated skin caused large problems concerning water, electrolytes<br />
and protein balance, requiring an input up to 13 l per day. It was<br />
necessary to perform tracheotomy and artificial ventilation. He was treated<br />
as a patient with extensive burns with metal sheets and when his body<br />
temperature fell to 30 o C with electrical heat. He died <strong>af</strong>ter 25 days of smallpox<br />
with complicating extensive skin ulavs corresponding to a pathol<strong>og</strong>ical<br />
picture of toxic epi<strong>de</strong>rmal necrolysis (TEN).<br />
The containment was successful in cooperation with the Danish National<br />
Board on Health, the Medical Officer of Health from Copenhagen and the<br />
county (where the patient lived), police, State Serum Institute, and Ministries<br />
of the Interior and Foreign Affairs. Vaccination of the exposed persons<br />
and the hospital st<strong>af</strong>f, isolation in small groups (maximum 20 persons) of<br />
589 primary contacts in the hospital pavilion-wards and 12 military tents<br />
were performed.<br />
No secondary cases occurred. The outbreak of smallpox in Copenhagen<br />
en<strong>de</strong>d, and the city was not <strong>de</strong>clared ”local infected area”, and we avoi<strong>de</strong>d<br />
a panic mass vaccination of large group of people. The article <strong>de</strong>scribes<br />
these activities, which are effectuated within a few days and hea<strong>de</strong>d by a<br />
capable and unanimous lea<strong>de</strong>rship, in a serious and complicated situation<br />
and with an engaged cooperation from the whole st<strong>af</strong>f.<br />
Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
143
Referencer<br />
1. www.bt.cdc.gov/agent/smallpox/<br />
2. Man<strong>de</strong>ll GL, Bennett JE, Dolin R eds.<br />
Man<strong>de</strong>ll’s Principles and Practice of<br />
Infectious Diseases. 6th ed. Elsevier,<br />
Phila<strong>de</strong>lphia, Pennsylvania, 2005.<br />
3. Effersøe P. Infektionssygdomme. I:<br />
Iversen M, Jacobsen JG, Kjerulf K,<br />
Thaysen JH eds. Medicinsk Kompendium,<br />
10. udg. København: Nyt<br />
Nordisk Forlag Arnold Busck, 1969.<br />
4. Tryland M. Kopper <strong>og</strong> koppevirus –<br />
200 år si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n første vaksinasjon i<br />
Norge. Tidsk Nor Lægeforen 2001;<br />
121: 3546-50.<br />
5. Henschen F. Sygdommenes historie.<br />
København: Forlaget Fremad, 1965.<br />
6. Møller HJ. En koppeepi<strong>de</strong>mi i Vendsyssel<br />
1824-1826. Eget tryk, 2001.<br />
7. Permin H, Wagner P: Vaccinationens<br />
indførelse i <strong>Danmark</strong>. Ugeskr Læg<br />
2001; 163: 7233-4.<br />
8. Bemærkninger vedrøren<strong>de</strong> beredskabet<br />
for kontrol med <strong>kopper</strong>.<br />
Sundhedsstyrelsen, 1970.<br />
9. Christensen LS, Nielsen EB, Nowicki<br />
J, An<strong>de</strong>rsen J, <strong>de</strong> Stricker K. Påvisning<br />
<strong>af</strong> kokoppevirus (cowpoxvirus)<br />
i <strong>Danmark</strong>. Ugeskr Læger 2005; 167:<br />
1646-7.<br />
10. Faber V, Neukirch F, Snorrason E,<br />
eds. Epi<strong>de</strong>mihospitalet i København<br />
1879-1979. København: Fr. Bagges<br />
kgl. Hofb<strong>og</strong>trykkeri, 1979.<br />
144 Dansk Medicinhistorisk Årb<strong>og</strong> 2005<br />
11. Permin H, Skinhøj P. Epi<strong>de</strong>mihospitalet<br />
i København 1879-2004. Fra<br />
Blegdamshospitalet til Epi<strong>de</strong>miklinik.<br />
Fre<strong>de</strong>riksberg: Fre<strong>de</strong>riksberg<br />
B<strong>og</strong>trykkeri, 2004.<br />
12. Jessen O. Profylakse. Foredrag <strong>de</strong>n<br />
12.03.1971 i Dansk Selskab for<br />
Intern Medicin (manuskript).<br />
13. Revuz J, Penso D, Roujeau J-C et all.<br />
Toxic Epi<strong>de</strong>rmal Necrolysis. Clinical<br />
findings and pr<strong>og</strong>nostic factors in 87<br />
patients. Arch. Dermatol. 1987;<br />
123:1160-1165.<br />
14. Werneman H. Den sista svenska<br />
smittkoppsepi<strong>de</strong>min. Nord medicinhistorisk<br />
Årsbok 1994; 109-<br />
15. Lassen HCA, ed. Forholdsregler ved<br />
variola eller observation herfor.<br />
Instruksb<strong>og</strong> for Epi<strong>de</strong>mihospitalet,<br />
Blegdamshospitalet, 1963.<br />
16. Svoboda T, Henry B, Shulman L,<br />
Kennedy E, Rea E, Ng W, Wallington<br />
T, Y<strong>af</strong>fe B, Gournis E, Vicencio E,<br />
Basrur S, Glazier RH. Public health<br />
measures to control the spread of<br />
the severe acute respiratory syndrome<br />
during the outbreak in Toronto.<br />
N Engl J Med. 2004; 350: 2352-61.