HTX EUC-Syd - Valle´s Bedste Hjemmeside.
HTX EUC-Syd - Valle´s Bedste Hjemmeside.
HTX EUC-Syd - Valle´s Bedste Hjemmeside.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
LCA<br />
Nærværende kompendium er et forsøg på at gøre begrebet livscyklusanalyse rimeligt<br />
tilgængeligt. Det er blevet til ud fra forskellige materialer, kurser mm. Herfra er der<br />
også kommet / udledt forskellige data-lister, med oplysninger om forbrug, udledninger<br />
( emissioner ) af affaldsstoffer ved forskellige processer, f.eks. produktion af strøm<br />
osv. Disse data er anført i et separat kompendium..<br />
Dataene i forskellige kilder er imidlertid behæftet med stor spredning, og derfor kan<br />
der sagtens findes andre tal end i de anførte lister, ( - evt. forskellige tal i forskellige<br />
listerne ). Men til vores brug på <strong>HTX</strong> håber jeg at tallene vil være brugbare.<br />
Observeres graverende fejl vil jeg gerne have besked, så nyere versioner af kompendiet<br />
kan tilrettes.<br />
/ Valle Thorø<br />
Hvad siger bekendtgørelsen ??<br />
Undervisningen tilrettelægges med et antal projekter, som omfatter bearbejdning af valgte problemstillinger,<br />
produktudvikling, den praktiske udførelse af produktet, teknisk og naturvidenskabelig<br />
viden, miljøvurdering og de samfundsmæssige konsekvenser af løsningen.<br />
Eleven skal kunne:<br />
– udføre en miljøvurdering<br />
– redegøre for de væsentligste miljøeffekters årsag og virkning<br />
Teknologi- og miljøvurdering<br />
– enkle overslagsberegninger for produkters samfundsmæssige konsekvenser baseret på tabelopslag<br />
og statistikker<br />
– globale, regionale og lokale miljøeffekters årsager og virkninger<br />
– miljøvurdering og dens anvendelsesperspektiver<br />
– produktets miljøpåvirkning baseret på tabelopslag om energiforbrug til fremstilling af materialer,<br />
anbefalet bortskaffelsesmetode, materialers brændværdi og materialers forsyningshorisont.<br />
– vurdering af produktets miljøpåvirkninger og mulige forbedringer<br />
– vurdering af løsningens samfundsmæssige konsekvenser.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 1 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Den stigende udvikling de sidste årtier har bevirket en hastig voksende forurening af vor Jord og<br />
atmosfære. Forhold, som måske kan blive alvorlige for os, og katastrofale for vore efterkommere.<br />
Yderligere er der signaler om, at en lang række vitale ressourcer ikke er ubegrænsede.<br />
Om den stigende forureningen er et problem, og om det er korrekt, at der er begrænsede ressourcer,<br />
er nogle af de spørgsmål, man skal tage stilling til. Undersøgelser siger noget, politikerne siger noget,<br />
- men er det “sandt”?<br />
Men der er en sammenhæng mellem ressourceforbrug, velstand og forurening, og en erkendelse<br />
heraf har skabt grobund for tankerne i begrebet “ En bæredygtig udvikling”. En bæredygtig udvikling<br />
bygger dels på, at miljøproblemerne på Jorden skal kunne overvindes, dels på at der skal være<br />
en nogenlunde retfærdig materiel fordeling på Jorden.<br />
En bæredygtig udvikling er en udvikling, der opfylder nuværende behov uden at bringe<br />
fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare.<br />
Der er efterhånden vokset en bevidsthed i befolkningen om at man ikke smider gamle batterier væk,<br />
hælder batterisyre ud på jorden, at kloakvand skal gennem et renseanlæg, at røg fra forbrændingsanlæg<br />
og kraftværker skal renses, at biler skal have katalysatorer osv.<br />
Men selv om alle erkender, at der må ske en reduktion af miljøbelastninger, kan det diskuteres hvad<br />
der er værst. Er det drivhuseffekten, syreregnen, ozonhullerne, næringssalte i havet ?. Og hvem er<br />
det, der skal vurdere det ? Den enkelte borger, virksomheder, samfundet ( regeringen ) ???<br />
Hvad er værst, CO2, SO2, NOx, HC ( kulbrinter )<br />
Bruntlandkommisionen<br />
I 1983 bestemte FN sig for at undersøge, hvad der ville kræves af Verdens forskellige lande, for at<br />
Jorden som helhed skulle gå mod en “bæredygtig udvikling”. Undersøgelsen hed officielt “FNkommisionen<br />
for miljø og udvikling”, men er mere kendt som “Bruntlandkommisionen” efter normanden<br />
Gro Harlem Bruntland, som var formand. Kommissionen fremlagde i 1987 sin rapport:<br />
“Vor fælles Fremtid”, og den er blevet et af de vigtigste bidrag til den internationale miljøpolitik.<br />
En lang række lande har sagt, at man deler kommissionens syn på fremtiden, og at man vil arbejde<br />
efter dens målsætninger.<br />
En af Bruntlandkommisionens mest opsigtsvækkende konklusioner er, at vi, i den rige verden, skal<br />
halvere vores energiforbrug. De fattige lande, U-landene, skal have mulighed for at øge deres energiforbrug<br />
med 30 procent for at få en rimelig materiel standard. Med den fordeling af energien kan<br />
verden som helhed alligevel regne med en gennemsnitlig årlig økonomisk tilvækst på tre procent.<br />
Det kaldes at leve over evne, når man bruger flere penge end man har. Ser man vores ressourceforbrug<br />
i et miljøperspektiv, svarer det til at leve over evne. Og det er ikke bare vore egne evner vi<br />
lever over - vi bruger også fremtidens ressourcer, og vi bruger de ressourcer, som tilhører de, der er<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 2 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
fattigere end os. Vil vi forsøge at spænde livremmen ind, så vi kun lever af de ressourcer, vi selv<br />
har, eller fortsætter vi med at købe naturressourcer “på kreditkort” ?<br />
Og her kommer LCA ind i billedet. Med LCA vurderer man et produkt, hvor farligt det er for omgivelserne,<br />
hvad det har forbrugt af energi i tilblivelsesfasen osv.<br />
Hvad er LCA<br />
LCA eller “Livscyklusanalyse” , eller “Fra vugge til grav-analyse“, eller “Miljøvurdering”<br />
eller på engelsk “Life cycle assessment” går ud på at beskrive et produkts samlede miljøpåvirkninger,<br />
i alle dets faser fra råstofudvinding, over de forskellige trin i produktionen samt i for-<br />
brugsfasen frem til og med bortskaffelse. Nøglebegreberne er Råstofforbrug, Energiforbrug og<br />
Forurening. ( Kilde K1)<br />
LCA er altså en teknisk vurdering, ikke en ETISK vurdering. Men selvfølgelig præget af den offentlige<br />
debat mht. hvad man vælger at analysere.<br />
Metoder til livstidscyclus-vurdering er af forholdsvis ny dato. Der findes derfor stadig en del forvirring<br />
om de ord, der bruges for forskellige faser og elementer i analysen.<br />
Kort formuleret:<br />
En livscyclusvurdering er en systematisk kortlægning og sammenfattende vurdering af<br />
miljøpåvirkningerne fra et produktsystem, omfattende alle etaper i produktets livscyklus,<br />
fra råmaterialerne udvindes og til de med den endelige affaldsbehandling bringes<br />
tilbage i naturens kredsløb.<br />
Miljøpåvirkningerne oversættes til produktets bidrag til de forskellige miljøeffekttyper,<br />
vi kender i dag, - drivhuseffekt, ozonnedbrydning, forsuring og giftpåvirkning på<br />
økosystemet.<br />
Miljøvurderingens resultater tjener som grundlag for sammenligning mellem produkter<br />
eller ydelser og kan udnyttes ved f.eks. udvikling af nye produkter, ved markedsføring<br />
, - og udgør også dokumentationen for et produkts miljøegenskaber til brug ved<br />
markedsføring af miljøvenlige produkter over for miljøbevidste kunder, både i det offentlige<br />
og i det private.<br />
En fuldstændig LCA bliver meget kompleks og uoverskuelig. Derfor må man definere / vælge, hvor<br />
langt man vil gå i analysen.<br />
Hvilke faktorer man vælger at analysere og hvilke, man vælger at skære fra, når forskellige produkter<br />
eller teknologier skal sammenlignes, er i høj grad et politisk problem, og afhængig af hvilke miljø-problemstillinger,<br />
der har været oppe i medierne.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 3 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Og det er vigtigt at man gør sig klart, hvad man vil opnå ved en LCA. Resultatet afhænger heraf.<br />
Hvad er formålet ? og hvem betaler for arbejdet.?<br />
Følgende skitse viser de enkelte faser i et produkts liv. Og eksempler på ind- og udgående stoffer i<br />
produktets forskellige faser.<br />
Livscyklustankegangen.<br />
Naturen udsættes for miljøeffekter fra et produkts hele livsforløb.<br />
Figuren viser ind- og udgående stoffer i et produkts forskellige faser.<br />
(K2)<br />
Livscyklus-tankegangen medfører, at der allerede ved udviklingstidspunktet for et almindeligt industri-produkt<br />
tænkes på alle produktets livscyklusfaser.<br />
• Behovserkendelse<br />
• Udvikling / konstruktion<br />
• Produktion<br />
• Distribution<br />
• Brug<br />
• Bortskaffelse<br />
Valget mellem forskellige tekniske løsninger ved udviklingen styres selvfølgelig af forskellige forhold.<br />
Økonomiske krav og hvad produktet skal kunne ( produktspecifikationerne ) er selvfølgelige,<br />
men virksomhedens politikker mht. miljø, arbejdsmiljø og ressourceudnyttelse spiller også ind.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 4 af 21
Behovserkendelse<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
I forbindelse med behovserkendelse formuleres de overordnede specifikationer for produktet, så det<br />
kan opfylde behovet på et for virksomheden sundt forretningsmæssigt grundlag. Produktspecifikationerne<br />
må indeholde krav om miljø- og arbejdsmiljøforhold og ressourceudnyttelse i alle livscyklusfaser.<br />
Ressourceudnyttelse kan f.eks. angives som høj materialeudnyttelse, anvendelse af recirkulerede<br />
materialer, genbrugsmuligheder osv.<br />
Udvikling / konstruktion<br />
På basis af produktspecifikationerne sker den tekniske udvikling og man vurderer konsekvenserne<br />
på miljø, arbejdsmiljø og ressourceforbrug i alle livscyklusfaser. På udviklingstidspunktet fastlægges:<br />
• Produktionsegenskaber ( materialer, processer mv. )<br />
• Distributionsegenskaber ( former, størrelse, vægt, emballage mv. )<br />
• Brugsegenskaber ( vedligeholds-/serviceegenskaber ressourceforbrug i drift )<br />
• Bortskaffelsesegenskaber ( genbrug, recirkulation, forbrænding og deponering )<br />
Det er vigtigt, at man systematisk arbejder alle faser igennem og vælger løsninger der dels er miljø-,<br />
arbejdsmiljø- og ressourcevenlige og dels er funktionsmæssig og økonomisk bedste.<br />
Produktion<br />
Under produktion spiller materialer, processer / teknologier, produktionssystemer og hjælpematerialer<br />
en vigtig rolle. Tankegangen inden for renere teknologi bør sættes højt.<br />
Distribution<br />
Ud fra det marked man satser på fastlægges distributionsformer, dvs. der vælges hvordan varen skal<br />
sælges til slutbrugeren, f.eks. via. forhandler, distributør mv. Og transportoptimal produktstruktur<br />
vælges så varen passer til gængse transportmetoder. Passer den til normal pallestørrelse? Er vægten<br />
sådan at den kan håndteres? Skal produktet samles af brugeren? osv.<br />
Emballagetype afhænger af ovenstående, og her må man overveje om emballagen skal retur, om den<br />
kan genbruges til samme eller andre formål osv.<br />
Brug<br />
Brugsfasen består af tre dele: Driftstid, reparation/service og bortskaffelse ( aflevering / salg )<br />
I driftsfasen må miljø- og arbejdsmiljøforhold være i top, ligesom energi og materialeforbrug dvs.<br />
kemikalier mv. må være minimeret.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 5 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Produktet skal være let at servicere / reparere evt. gennem udskiftning af moduler, som brugeren<br />
selv kan foretage. Servicevenlighed bliver et voksende krav, idet en længere brugstid sparer ressourcer<br />
og dermed belastes miljøet mindre.<br />
Brugeren skal kunne komme af med produktet, og det bør være angivet hvordan det skal ske. Kan<br />
det sælges, afleveres hos forhandleren, skal det skilles ad før, osv.<br />
Bortskaffelse<br />
De meget voksende affaldsmængder sammen med miljøkravene stimulerer til genbrug og recirkulering.<br />
Principielt kan bortskaffelse ske som:<br />
• Genbrug,<br />
• Recirkulering,<br />
• Forbrænding og<br />
• Deponering.<br />
Deponering må minimeres. Er forbrænding løsningen, må de indgående materialer have gode forbrændingsegenskaber.<br />
Som de foretrukne bortskaffelsesformer har vi så genbrug og recirkulering.<br />
Genbrug af hele eller dele af produktet kræver, at det er let at skille ad og renovere. Recirkulering<br />
kræver, at man kan adskille produktet i rene grundmaterialer.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 6 af 21
Drivhuseffekt, Ozonnedbrydning og Forsuring<br />
( kilde K6 )<br />
Drivhuseffekten:<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Drivhuseffekten skyldes, at der i atmosfæren er forskellige gasser, der virker som glasset i et drivhus.<br />
Det tillader solens stråling at komme ind, men ikke varmen at komme ud.<br />
Det er desværre ikke så enkelt, at miljøproblemerne hver har en enkelt bestemt årsag. - Det er f.eks.<br />
“kendt”, at drivhuseffekten skyldes udledning af CO2.<br />
Men i realiteten er der en hel række årsag-virknings-sammenhænge. F.eks. drejer drivhuseffekten<br />
sig om emission af forskellige typer drivhusgas, f.eks. carbondioxid. Carbondioxid udgør ca. 50 %<br />
af de menneskeskabte udledninger, der har betydning i denne forbindelse. Disse emissioner er årsag<br />
til øget koncentration i atmosfæren af pågældende gas, og dette bevirker en forskydning af forholdet<br />
mellem ind- og udstråling på Jorden. Dette forårsager igen stigende atmosfæretemperaturer og dermed<br />
ændrede klimaforhold. Følgerne af dette kan være smeltning af ismasser, stigende havniveau,<br />
tørke i visse områder, øget nedbør i andre osv. og evt. virkninger, der ikke er beskrevet endnu.<br />
Men den øgede fordampning fra havene kan imidlertid forårsage øget indhold af vanddamp i atmosfæren.<br />
Og dette kan igen øge forskydningen i ind- og udstrålingsforholdene, fordi vanddamp også<br />
er medvirkende til drivhuseffekten. Men på den anden side kan et øget skydække, der også kan blive<br />
følgen, medvirke til at tilbagekaste mere solstråling til rummet, og dermed sænke temperaturen.<br />
Den øgede nedbørsmængde pga. flere skyer kan også bevirke mere snefald over polerne og således<br />
øge isdannelsen her. Hvis da den globale temperatur ikke vil øges så meget, at temperaturen i polarområderne<br />
kommer over frysepunktet.<br />
Nogle af effekterne kan altså forstærke hinanden, mens andre vil modarbejde hinanden.<br />
Normalt tænker man i forbindelse med drivhuseffekten kun på et øget indhold af drivhusgasser i<br />
atmosfæren med tilhørende temperaturstigning.<br />
Der er flere andre gasser end carbondioxid, der bidrager til den globale opvarmning, f.eks. også<br />
methan (CH4), dinitrogenoxid ( lattergas, N2O ) og CFC-gasser ( Freon-gasser, Chlor-Fluor-Carbonhydrider<br />
). Det er selvfølgelig de menneskeskabte gasser, der fokuseres på, men man skal være opmærksom<br />
på, at en stor del af drivhusgasserne stammer fra naturlige nedbrydningsprocesser, og at<br />
vanddamp har en stor effekt.<br />
Ozon-nedbrydning.<br />
Først i firserne blev man opmærksom på, at CFC-gasserne - som tidligere blev brugt som kølemedie<br />
i køleskabe og frysere - kunne finde vej til de øvre dele af atmosfæren og her medvirke til at ozonlaget<br />
blev nedbrudt hurtigere end det blev genopbygget. Et mindre lag ville give kraftigere UVstråling<br />
ved jordoverfladen med mulighed for forøget risiko for hudkræft og problemer for plankton.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 7 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Men der er i de seneste år fundet en række naturligt forekommende stoffer der virker på samme måde.<br />
Nogle havorganismer producerer en lang række halogenholdige organiske forbindelser, f.eks.<br />
chlormethan (CH3Cl) og iodmethan (CH3I)<br />
Forsuring:<br />
Visse gasser vil sammen med vand give syre og derved give anledning til syreregn, med en pHværdi,<br />
der er mindre end 7. Det er gasser som f.eks. SO2, NO, NO2, NOx og HCl. Effekten af den<br />
sure regn er meget afhængig af jordbundens sammensætning. I Danmark er der f.eks. i modsætning<br />
til Norge og Sverige meget kalk i jorden, og dette kan neutralisere syren så skaderne ikke vil være så<br />
store her. (K9) De stærke syrer vasker vigtige næringsstoffer ud af jorden og øger koncentrationen<br />
af giftigt aluminium i jorden. Det dræber sjældent træerne, men forringer deres stabilitet i forhold til<br />
klimastres, - tørke og frost - og skadevoldere. ( Mennesker bliver også lettere syge, når modstandskraften<br />
er lav. ) I <strong>Syd</strong>norge er der ikke længere fisk i søer og vandløb i et område på 18.000 km 2 . I<br />
Sverige er 14.000 søer forsurede, andre 3600 søer holdes i live ved kalkning. Sverige bruger hvert år<br />
200 mio. kr. til kalkning.<br />
Omregning.<br />
Alle disse beskrevne bidrag til hhv. Drivhuseffekten, Ozonnedbrydningen og Syreregnen stammer<br />
altså fra forskellige stoffer. Og stofferne optræder både i forskellige mængder - og har forskellig<br />
“farlighed”. Umiddelbart er det derfor besværligt at sammenligne udledninger fra forskellige processer.<br />
Derfor omregner man alle udledninger, der har betydning for een miljø-effekt til een referenceværdi.<br />
For drivhuseffekten omregnes alle stoffer f.eks. til CO2 ved at gange mængde med “farlighed”<br />
i forhold til netop CO2. Det kaldes så en CO2-ækvivalent for gassen. Farligheden kan findes i<br />
tabeller.<br />
Normalisering<br />
For at kunne vurdere, om udledninger ved en bestemt produktion / proces er væsentlige, kan de omregnes<br />
til en værdi, der angiver, hvor store miljøbelastningerne og energiforbruget er for netop dette<br />
produkt i forhold til en danskers totale miljø-belastning på et år. Er det meget eller lidt ? Efter en<br />
normalisering kan man sige noget om, om udledningerne fra netop dette produkt er væsentlige.<br />
Vægtning<br />
Ved en vægtning vurderes, hvilke miljøbelastninger og resourceforbrug der for dette produkt er de<br />
mest alvorlige. Her igen er der subjektive vurderingsgrundlag. Er drivhuseffekten alvorligere end<br />
nedbrydning af ozonlaget ?<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 8 af 21
Miljøeffekttyper:<br />
(K4)<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Der er andre miljøeffekter end de allerede nævnte, drivhuseffekt, ozonlagsnedbrydning og syreregn.<br />
Flg. viser en ordnet oversigt over de påvirkninger eller effektpotentialer, miljøet udsættes for. Der er<br />
kort angivet hvad de skyldes, hvad problemet er og hvilken effekt det kan få. Påvirkningstyperne er<br />
fra UMIP-metoden. UMIP står for “ Udvikling af Miljøvenlige IndustriProdukter”, og er en metode<br />
til anvendelse af livscyklustankegangen som grundlag for udvikling af miljøvenlige industriprodukter.<br />
Miljø-påvirknings-begreberne er endvidere angivet efter deres virkefelt, hhv. globale, regionale og<br />
lokale.<br />
Tab af ressourcer ( global )<br />
Kilde Forbrug af materialer som f.eks. kobber og zink samt fossile brændstoffer som olie og<br />
kul.<br />
Problem Udtømning af Jordens ikke-fornyelig ressourcer og forbrug af de fornyelige ressourcer<br />
hurtigere end de gendannes.<br />
Effekt Indskrænkelse af fremtidige generationers handlemuligheder.<br />
Drivhuseffekt ( global )<br />
Kilde Kuldioxid, metan, mm. fra forbrændings- og forrådnelsesprocesser.<br />
Problem Udslip af drivhusgasser, der ophober sig i atmosfæren, hvorved infrarød stråling fra<br />
Jorden absorberes.<br />
Effekt Stigning i Jordens gennemsnitstemperatur og regionale klimaforandringer. Stigende<br />
vandstand i verdenshavene og øget hyppighed af ekstreme vejrsituationer.<br />
Nedbrydning af ozonlaget ( global )<br />
Kilde Brug af halocarboner som CFC og HCFC i opskumning og kølemidler<br />
Problem Udslip af ozonnedbrydende gasser som i kemisk reaktion med ozon, 40 km over Jordens<br />
overflade, omdanner denne til bl.a. ilt, hvorved ozonlaget udtyndes, og UVindstråling<br />
øges.<br />
Effekt Øget hyppighed af hudkræft, nedsat immunforsvar hos mennesker og skader på fotosyntesesystemet<br />
på planter.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 9 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Fotokemisk ozondannelse ( fotosmog ) ( regional )<br />
Kilde Forbrændingsprocesser og brug af organiske opløsningsmidler.<br />
Problem Dannelse af reaktive iltforbindelser ( smog ) ved Jordens overflade, idet hydrocarboner<br />
oxiderer ved katalysering af kvælstofoxider og sollys.<br />
Effekt Irritationer af øjne og åndedrætsorganer samt afgrødeskader.<br />
Forsuring ( regional )<br />
Kilde Luftbåren forurening fra forbrændingsprocesser.<br />
Problem Dannelse af forsurende forbindelser som svovloxider ( SOx ), kvælstofoxider ( NOx ) og<br />
ammoniak, der kommer ned med nedbør.<br />
Effekt Skader på skove, søer og bygninger.<br />
Næringssalt-belastning ( regional )<br />
Kilde Kvælstof- og fosforforbindelser fra f.eks. gødning, spildevand og forbrændingsprocesser.<br />
Problem Ophobning af næringssalte i økosystemer, hvilket medfører algeopblomstring og iltsvind<br />
når algerne dør og forrådner.<br />
Effekt Organismer fra vandøkosystemer som f.eks. fisk og planter vil uddø. Forgiftning af fisk<br />
fra giftproducerende alger.<br />
Persistent toksicitet ( regional )<br />
Kilde Udledning af svært nedbrydelige ( persistente ), giftige stoffer med f.eks. spildevand og<br />
forbrændingsprocesser.<br />
Problem Ophobning af giftstoffer ( toksiner ) i naturen og levende organismer samt opkoncentrering<br />
gennem fødekæden.<br />
Effekt Kroniske skader på økosystemer og organismer.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 10 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Human toksicitet ( lokal )<br />
Kilde Kemikalier, spildevandsudledninger, forbrændingsprocesser og udvaskning fra affaldsdeponeringer.<br />
Problem Mennesker udsættes for giftstoffer f.eks. fra luften eller ved fødeindtagelse.<br />
Effekt Akutte giftvirkninger som f.eks. påvirkninger af astmatikere fra bilers udstødningsgasser.<br />
Kroniske giftvirkninger som øget hyppighed af bryst- og testikkelkræft og nedsat<br />
fertilitet hos mænd.<br />
Økotoksicitet ( lokal )<br />
Kilde Udledning af spildevand og forbrændingsprocesser.<br />
Problem Organismen udsættes for giftstoffer, både akut som følge af f.eks. enkeltudledninger og<br />
kronisk vedvarende påvirkninger.<br />
Effekt Akutte skader som nedsat fotosyntese hos alger samt fiskedød. Kroniske skader som<br />
f.eks. nedsat vækst.<br />
Affald ( lokal )<br />
Kilde Industrielle processer og husholdning.<br />
Problem Ophobning af affald.<br />
Effekt Udvaskning af miljøfarlige stoffer til jord og grundvand med mulighed for giftvirkninger<br />
over for planter og dyr. Lugtgener og ødelæggelse af landskaber.<br />
Arbejdsmiljø ( lokal )<br />
Kilde Industrielle arbejdsprocesser.<br />
Problem Arbejdere udsættes for kemiske stoffer, støj, ensidigt gentaget arbejde og arbejdsulykker.<br />
Effekt Udvikling af allergi, kræft, skader på bevægeapparatet, nervesystem, hørelse og reproduktionssystemet.<br />
Hvem bruger LCA og til hvad<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 11 af 21
Forbrugeren:<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Vil man som forbruger tænke miljøbevidst, må man ved anskaffelse af en vare vurdere hvilken der<br />
belaster miljøet mindst muligt. Da gælder spørgsmål som:<br />
• Hvor kommer råstofferne fra<br />
• Er naturen skadet ved udvindingen af råstofferne<br />
• Hvordan er varen produceret ( forurening fra fabrikken )<br />
• Hvordan er arbejdsmiljøet på fabrikken<br />
• Forurener varen mere end andre tilsvarende varer under brugen<br />
• Bruger den mere energi end andre tilsvarende varer<br />
• Hvad sker der med varen, når den ikke kan bruges mere<br />
• Kan den genanvendes på en eller anden måde<br />
Selv kan man i det daglige gøre noget konkret. At huske at slukke lyset, når der ikke er brug for det,<br />
hjælper med til at nedsætte forureningen fra elproduktionen. - Og lade være med at lade vandet løbe<br />
mere end højst nødvendig.<br />
Producenten:<br />
Mange virksomheder foretager i dag livscyklusanalyser i forbindelse med deres produktion. De gør<br />
det dels for at sikre, at varerne de fremstiller bliver bedst mulige i miljømæssig henseende, dels for<br />
at få selve produktionen til at foregå med så lille en belastning af miljøet som muligt - såkaldt “ renere<br />
teknologi ”.<br />
LCA ( miljøvenlig ) bruges som salgsargument til at øge markedsandele..<br />
Faser i en LCA.<br />
Skal man i gang med en livs cyklus analyse er der forskellige faser, man skal igennem. Resultatet vil<br />
være afh. af det mål, der sættes.<br />
Fase Nøgleord Forklaring<br />
Målsætning Formål, Målgruppe, Finansiering,<br />
Deltagere<br />
Afgrænsning Hvad skal med, hvad skal IK-<br />
KE. Materialer<br />
Energi<br />
Kemikalier<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Er formålet produktudvikling, sammenligning<br />
mellem eksisterende produkter, mellem konkurrenters<br />
produkter el. andet.<br />
Definering af det undersøgte produkt eller evt.<br />
produktalternativ. Miljøparametre,<br />
vurderingsmetode strategi for dataindsamling<br />
fastlægges.<br />
Dataindsamling Hvilke data ? Brug først umiddelbare tilgængelige data, og så<br />
Side 12 af 21
& Opgørelse Hvor specifikke skal de være ?<br />
( Energiforbrug, Emissioner til<br />
luft / vand, Affald, Andet )<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Vurdering Hvilke miljøbelastninger fra<br />
dette produkt er de mest alvorlige<br />
?<br />
Fortolkning Resultatet vurderes<br />
Eksempel:<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
nogle grove skøn over processer og ingredienser,<br />
der ikke er data for. På basis af disse kan de<br />
ingredienser og processer, der er vigtigst for det<br />
samlede resultat identificeres. Data for disse<br />
undersøges så mere specifikt.<br />
Forskellige miljøparametre grupperes og omregnes<br />
til potentialer for miljøeffekter. De kan<br />
vægtes eller normaliseres - dvs. f.eks. udregnes<br />
samlede miljøbelastning fra dette produkt i forhold<br />
til en danskers totale belastning på et år.<br />
Meget eller lidt ?<br />
Hvis der fx skal laves sammenligning mellem energiforbruget ved brug af kopper eller plastkrus,<br />
skal man vurdere og medregne forbruget ved vask af kopper. Og miljø-belastningen fra opvaskemidlet,<br />
og energiforbruget til fremstillingen af opvaskemidlet og ······<br />
Modeller<br />
MEKA-princippet er en neddroslet UMIP-model. En model, der indskrænker de data / effekter, der<br />
skal indsamles og medtages i analysen. I praksis er MEKA ofte tilstrækkelig. Meka er forbogstaverne<br />
i Materialer, Energi, Kemikalier og Andet.<br />
UMIP står for “ Udvikling af Miljøvenlige IndustriProdukter” Det er en metode til anvendelse af<br />
livscyklustankegangen som grundlag for udvikling af miljøvenlige industriprodukter<br />
UMIP arbejder med vurdering af produkters miljøpåvirkning: Resourceforbrug, Potentialer for arbejdsmiljø<br />
altså Miljøeffektpotentialer.<br />
Skemaet viser hvad der er behov for at indsamle data om !<br />
Materialer<br />
Energi<br />
Kemikalier<br />
Andet<br />
Miljøeffekttyper Ressourceforbrug Arbejdsmiljøeffekt<br />
Side 13 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Langt de fleste påvirkninger på miljøet kommer fra energiforbruget.<br />
Perspektiv:<br />
Hele LCA-problematikken bygger på nogle hos eksperter og i befolkningen almindelig vedtagne<br />
“sandheder”. Men eksperterne er ikke altid helt enige i “rigtigheden” af “sandhederne”. Følgende er<br />
medtaget for at perspektivere problemstillingerne.<br />
• (K8) Al menneskeskabt CO2 udgør årligt under 10 % af Jordens samlede CO2-udslip. Verdenshavene<br />
er de vigtigste afgivere af CO2. Milliarder af tons dyreplankton æder planteplankton og<br />
afgiver CO2. I skovbunden rådner bladene, og bakterierne afgiver milliarder af tons CO2. Vulkaner<br />
afgiver CO2. Mennesker og dyr udånder CO2. CO2 er også en betingelse for liv, idet klodens<br />
åndedræt er baseret på CO2. Kun 0,035 % af atmosfæren består af CO2 - inklusiv den menneskeskabte.<br />
• (K8) Ifølge OECD ( Org. for økonomisk samarbejde og udvikling ) står Verdens samlede personbilpark<br />
for ca. 12 % af udledningen af menneskeskabt CO2. Alt i alt bidrager bilerne således<br />
med omkring en procent af klodens samlede CO2 udledning.<br />
• (K8) Atmosfærens indhold af CO2 er steget med ca. 8 % på 35 år. Men det er især industrier og<br />
kraftværker, der fyrer med fossile brændsler som kul og olie, der står for væksten.<br />
• (K8) Dieselbilen er blevet et miljørigtigt alternativ til benzinbilen - bare ikke i Danmark på grund<br />
af en ejerafgift, der er mere end dobbelt så høj som for en benzinbil med samme brændstofforbrug.<br />
Men dieselbiler bruger normalt mindre brændstof end benzinbiler og de har også en mindre<br />
udledning af CO2. Til gengæld er de normalt mere belastende, når det handler om sodpartikler og<br />
kvælstofilter - NOx. Nyeste landvinding på dieselfronten er direkte indsprøjtningssystemer, som<br />
gavner både forbrug og renhed.<br />
• (K8) En moderne benzinbil med katalysator reducerer udslippet af farlige stoffer - kulilte, kulbrinte<br />
og kvælstofilte - med op til 80 %. Men katalysatoren er ikke ufejlbarlig. Efter 30.000 -<br />
50.000 km. er der ifølge USA`s miljøstyrelse risiko for, at den slipper flere skadelige kvælstofilter<br />
ud end en dieseldrevet bil.<br />
• (K8) Elektricitet er det eneste drivmiddel til biler, som staten støtter. El-bilen er fritaget for afgift,<br />
selv om den ikke er nul-forurenende. Den skal have sit strøm et sted fra - og den stammer<br />
oftest fra fossilt brændstof. El-bilens forurening foregår blot et andet sted, end der hvor bilen kører.<br />
• (K8) 50 timers brug af en alm. motorplæneklipper - svarende til en sommer i en villahave - forurener<br />
lige så meget med sundhedsskadelige kulbrinter - (HC) - som en moderne personbil, der<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 14 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
kører Jorden rundt ( ca. 40.000 km. ). Med andre ord, Danmarks bestand af motorklippere forurener<br />
lige så meget som halvdelen af den danske bilpark pr. år.<br />
• (K7) Dansk genvindingsindustri har på 2 måneder oplevet et fald på 40-50 % i mængden af<br />
skrot, der afleveres til genvinding i Danmark. Genvindingsindustrien er blevet ramt af en statslig<br />
afgift, der 1/1-98 steg fra 40 Kr. pr ton til 335 Kr. pr ton. Afgiften bliver ikke længere refunderet<br />
af staten, hvilket har tvunget genvindingsindustrien til at opkræve penge for at modtage visse<br />
skrottyper, der indeholder affaldsmaterialer, som ikke kan genvindes, men skal deponeres.<br />
• (K10) Et indslag i TV sidst i 80-erne med en spand døde hummere hentet op fra Kattegat udløste<br />
en storm af vrede og en ligeså prompte reaktion i Folketinget. På rekordtid vedtog man en vandmiljøplan<br />
til 12 milliarder kroner. Planen var stort set uden virkning på miljøet. Det viste sig siden<br />
at hummerne var døde af noget andet end forurenet vand. Folkestemninger sætter man sig<br />
ikke op imod, dem bøjer man sig for. Politikerne udskrev i huj og hast en regning på 12 mia. kr.<br />
• (K10) Midt i 80-erne blev der konstateret kræftfremkaldende fibre i asbestlofter i offentlige bygninger,<br />
bl.a. skoler. Reaktionen var voldsom. Forældre holdt protestmøder, hvor de krævede, at<br />
politikerne øjeblikkelig greb ind og fjernede lofterne. Også her reagerede politikerne promte og<br />
kastede sig ud i et oprydningsarbejde til 1 mia. kr. . Professor i miljømedicin, Philippe Gradjean,<br />
konstaterer her 10 år efter, at der var tale om “en gigantisk overreaktion”, hvor asbest på få øjeblikke<br />
blev udnævnt til kræftfremkaldende fjende nummer et, selv om der ikke er fundet et eneste<br />
tilfælde af kræft pga. fibrene.<br />
• (K10) Jordens atmosfære består kun af 0,035 % kuldioxid. Ved vores afbrænding af olie, kul,<br />
naturgas og regnskov bidrager vi p.t. til en årlig vækst på en kvart promille af dette tal. Hvis dette<br />
synes at lyde slemt, kan sammenlignes med, at kloden selv - især gennem undersøisk vulkanisme<br />
- øger atmosfærens CO2 - indhold med måske det ti-dobbelte.<br />
• (K10) Eksperterne er uenige. Et amerikansk forskerhold har forudsagt en global temperaturstigning<br />
på 0,1 grad over en bestemt tid som følge af det årlige CO2-udslip og andre drivhusgasser.<br />
En gruppe japanske videnskabsmænd har beregnet en temperatur-nedgang på 0,2 grader ud fra<br />
præcis de samme data, men under brug af andre antagelser og andre matematiske modeller.<br />
Grunden er, at ingen af de mulige relevante effekter optræder isoleret, men indgår i en uhyre<br />
kompleks tilnærmet ligevægt sammen med alle de andre. Så begge parter har lige meget ret eller<br />
uret, indtil det viser sig, hvordan Jordens biosfære faktisk reagerer. Teori er et, praksis desværre<br />
noget andet.<br />
• (K10) Den nedbrydning af ozonlaget, der har været talt og skrevet om, skyldes grundstoffet klor,<br />
og det drejer sig om reaktioner, hvor klor indgår som katalysator, dvs. uden at forbruges. Så teoretisk<br />
kunne hele ozonlaget blive nedbrudt ved et enkelt kloratoms hjælp, om end langsomt. Men<br />
sådan er det ikke i praksis, og det har medierne ikke været flinke til at orientere om. Man har ligesom<br />
forbigået i tavshed, at der ved siden af ozon-nedbrydningen også konstant foregår en<br />
ozon-dannelse. Mindre ozon giver mere UV-stråling, og mere UV-stråling giver mere ozon! Der<br />
er igen tale om en ligevægt, hvor forskellige faktorer spiller sammen på en uigennemskuelig måde.<br />
Ozonlagets tykkelse er under alle omstændigheder ikke noget, vi er alene om at bestemme, og<br />
det er mere end muligt, at vi ingen indflydelse har, uanset om vi slipper CFC-gasser ud eller lader<br />
være.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 15 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
• (K10) Hvis man forestiller sig <strong>Syd</strong>polens ozonhul flyttet til Oslo, ville borgerne i Oslo modtage<br />
lige så megen ekstra ultraviolet stråling, som hvis de rejste til det sydligere Danmark. Her står<br />
Solen i gennemsnit mere lodret oppe på himlen, hvorfor solstrålerne ikke skal passere så tykt et<br />
lag luft.<br />
• (K10) Ozonlagets tykkelse er stærkt afhængig af årstiden. På Oslo Universitet har man holdt øje<br />
med ozonlagets tykkelse siden 1920. På en graf over tykkelsen gengivet i “Fra Fysikkens Verden”,<br />
norsk udgave 4/94 optræder drastiske fald sammenfaldende med vulkanudbrud i hhv. Mexico<br />
i 82 og på Filippinerne i 92. Samtidig viser skemaet, at der få år efter disse udbrud var sket<br />
en markant genopbygning af ozonlaget.<br />
• (K11) Atmosfæren indeholder en vis mængde varmeabsorberende og derfor varmeisolerende<br />
luftarter, de såkaldte drivhusgasser. Disse udgør kun en ringe brøkdel af luftens molekyler, i alt<br />
0,4 %, men deres virkning på Jordens overfladetemperatur er stor. Den er faktisk helt afgørende<br />
for livet på Jorden. Uden den naturlige drivhuseffekt ville Jordens overfladetemperatur ligge på i<br />
snit omkring -18 i stedet for omkring +15 grader.<br />
• (K11) Drivhusgasserne ophober sig i atmosfæren, fordi de har levetider på helt op til 200 år. Og<br />
ifølge prognoser fra FN`s internationale klimapanel (IPCC) vil gasserne sandsynligvis forårsage<br />
en stigning i den globale gennemsnitstemperatur på 1 til 3,5 grader Celsius i løbet af de næste<br />
100 år. Det vil betyde, at verdenshavene ventes at stige med 15 til 95 cm., som først og fremmest<br />
skyldes varmeudvidelse af verdenshavene. Men det frygtes også, at varmen kan øge afsmeltningen<br />
fra polerne, som vil påvirke de store havstrømme som Golfstrømmen og derved påvirke klimaet.<br />
Klimazonerne vil efter IPCC`s vurdering flytte sig 150 til 550 km mod polerne.<br />
• (K11) Klimaændringerne medfører ikke nødvendigvis en global økologisk katastrofe for planter<br />
og dyr. Men en temperaturstigning på nogle få grader kan udvikle sig til en katastrofe for menneskeheden.<br />
Hvis de store områder i USA, som leverer en væsentlig del af verdens produktion af<br />
hvede, f.eks. tørrer ud, er det ikke givet, at produktionen kan flyttes, selvom klimatiske forhold<br />
andre steder måtte tillade det. - Flere modeller antyder øget nedbørsintensitet, så der opstår ekstreme<br />
regn-uvejr. Men det er ikke til at sige, om der bliver ændringer i hyppighed eller geografisk<br />
fordeling når det gælder kraftige storme og cykloner.<br />
• (K11) Ændringer i Solens solplet-aktivitet er en ny hovedforklaring på de senere årtiers temperaturstigning<br />
på Jorden. Solens overflade har en temperatur på ca. 6000 Grader C. Solpletter er ca.<br />
2000 grader koldere områder med levetider på dage til måneder, og de optræder i klynger. De er<br />
magnetiske med nord og syd-poler, og langs disse udspyes store mængder partikler, som bl.a.<br />
rammer Jordens atmosfære og påvirker vejrforholdene. Dette bombardement er ikke konstant,<br />
men varierer med antallet af solpletter. Solpletaktiviteten varierer mellem et max og et min på ca.<br />
10 år. Forskere på Danmarks Meteorologiske Institut har påvist en sammenhæng mellem variationer<br />
i solpletperioden og årstemperaturen på den nordlige halvkugle. I 1860 var solpletperioden<br />
ca. 11,5 år men den er faldet til ca. 10 år i 1990 samtidig med at gennemsnitstemperaturen er steget<br />
ca. 0,6 grader C. Solpletperioden er i gennemsnit 11 år, men den er generelt kortere i perioder<br />
med høj solpletaktivitet, og længere, når Solen er mindre aktiv.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 16 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
• (K11) Samtidig er der en sammenhæng mellem skydækket og solpletperioden. Ved en gennemgang<br />
af satellitdata for Jordens skydække er det konstateret, at Jordens totale skydække rent faktisk<br />
formindskes med ca. 3 % fra solpletminimum til solpletmaksimum. Dette betyder ifølge<br />
DMI en stigning på mellem 1 og 1,5 watt pr. m 2 i den energi, Jorden modtager fra Solen. ? Dette<br />
lyder måske uskyldigt, men effekten er af samme størrelsesorden som den totale virkning fra forøgelsen<br />
af CO2 - koncentrationen i atmosfæren siden år 1750.<br />
Kilde: Artikkel Ingeniøren, 23/4-99, Svend Auken:<br />
Ganske vist er CO2 langt den største synder, men ikke den eneste. Miljøstyrelsen har netop udgivet<br />
en rapport om de kraftige drivhusgasser som HFCèr, PFCèr og SF6, som bl.a. bruges som kølemidler,<br />
til opskumning af isoleringsskum og skumgummi og som isolatorgas i støjdæmpende vinduer.<br />
Rapporten viser, at de kraftige drivhusgasser for en meget stor dels vedkommende kan erstattes med<br />
andre stoffer med ingen eller mindre drivhuseffekt, fx CO2, kulbrinter eller ammoniak.<br />
For de kraftige drivhusgasser gælder: 1 kg HFC-134a ( mest almindelig) svarer til 1300 kg CO2,<br />
mens et kg SF6, der anvendes i støjisolerende vinduer, svarer til ca. 23.900 kg CO2.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 17 af 21
Opgaver:<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Til løsning af opgaverne bruges hhv. nærværende kompendium og tabel-kompendiet.<br />
1 Hvor mange procent af en families ( parcelhus`s ?? ) bidrag til drivhuseffekten udgøres af elforbruget.<br />
??<br />
2 Hvorfor påvirker methan drivhuseffekten ? Hvor kommer den fra ?<br />
3 Beregn emissionen fra transport af 10 ton stål fra Ruhr-distriktet til Danmark. ( Beregn ca. 800<br />
Km motorvej, og 75 km. landevejskørsel. )<br />
4 På Sønderjyllands Højspændingsværk, Enstedværket bruges meget halm efter politisk krav.<br />
Hver time bruges 20 ton. Halmen hentes i Nordjylland eller på Langeland. Værket giver 40 øre<br />
pr kg leveret. Hvordan ser energiregnskabet ud ?? Og emissionerne i forhold til kul ?Hvis man<br />
kan det med vore tal ? Hvor mange biler kører i fast rutefart ? ( SH, telf. 7431-4141 )<br />
5 Sammenlign brug af et eengangs-krus og alm. keramik-krus i et år.<br />
Der bruges 1 plastkrus om dagen. Et krus vejer 3,5 gram. Kruset brændes hvorved der spares<br />
fuelolie.<br />
Et keramikkrus vejer 200 gram og holder 4 år. En opvaskemaskine bruger 17 liter vand og 1,3<br />
kWh pr opvask. Der kan være ca. 40 krus i maskinen, der forudsættes fuld hver gang.<br />
Hvilken løsning er miljømæssig bedst ?<br />
6 Beregn emissionerne fra elproduktionen til en families forbrug i et år. Brug efterfølgende skema.<br />
Hvor stor en del af en 4 personers families samlede årlige udledninger af CO2 stammer fra<br />
elforbruget ?( person-ækvivalenter )<br />
Ressourcer, udledninger og affald fra en families forbrug af 1000 kWh strøm<br />
Ressourceforbrug<br />
Naturgas, brændsel 8330 g<br />
Råolie, Brændsel 18.699 g<br />
Stenkul, brændsel 317,711 kg<br />
Emmisioner til vand<br />
Nitrat NO3-N 4,9 mg<br />
Uspec. nitrogen 18 mg<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 18 af 21
Emmisioner til luft<br />
Kuldioxid CO2<br />
965 kg<br />
Kulmonooxid CO 241 g<br />
Diverse kulbrinter HC 164,4 g<br />
Methan CH4<br />
3956 g<br />
Nitrogenoxider NOx<br />
3599 g<br />
Svovldioxid SO2<br />
4997 g<br />
Fast affald<br />
Uspec. volumenaffald 167 kg<br />
Uspec. slagge & aske 25,8 kg<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Drivhuseffekt Effektfaktor Mængde Bidrag omregnet til<br />
CO2 - ækv.<br />
CO2 1<br />
CO 2<br />
Div. kulbrinter 3<br />
Metan 25<br />
Total bidrag<br />
Fotokemisk ozondan- Effektfaktor Mængde Bidrag omregnet til<br />
nelse<br />
C2H4 - ækv.<br />
CO 0,04<br />
Metan 0,007<br />
Div. kulbrinter 0,4<br />
Total bidrag<br />
Forsuring Effektfaktor Mængde Bidrag omregnet til<br />
SO2 - ækv<br />
Nitrogenoxider 0,7<br />
Svovldioxid 1<br />
Total bidrag<br />
Næringssaltbelastning Effektfaktor Mængde Bidrag omregnet til NO3 -<br />
ækv.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 19 af 21
Nitrogenoxider til luft 0,3<br />
Nitrat 1<br />
Uspec. nitrogen 1<br />
Total bidrag<br />
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Samlet beregning. Indsæt tallene fra ovenstående beregninger.<br />
Ressourcer<br />
Naturgas<br />
Råolie<br />
Stenkul<br />
Bidrag til miljøeffekterne<br />
Drivhuseffekt<br />
Fotokemisk ozondannelse ( smog )<br />
Forsuring<br />
Næringssaltsbelastning<br />
Affald<br />
Volumenaffald<br />
Slagge og aske<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
i alt<br />
Side 20 af 21
Af: Valle Thorø<br />
Udskr. 02-01-2010<br />
Fil:LCA_kompendium_Valle.DOC<br />
LCA-kompendie<br />
Kilder:<br />
K1 Fra “Råd og vink” om teknologi på <strong>HTX</strong><br />
K2 Livscyklustankegangen - et industrielt grundlag v/professor Leo Alting, Instituttet for<br />
Produktudvikling, DTU.<br />
K3 Hæfte “ Livscyklus - tankegangen”, udgivet af Dansk Industri, v/Henning Fokdal.<br />
K4 Miljørigtig konstruktion, af Jesper Olsen mfl., UMIP, Udvikling af miljøvenlige industriprodukter,<br />
Instituttet for Produktudvikling, DTU.<br />
K5 Kontrolbog, ESS Energicentret, Sønderborg<br />
K6 Miljølære for ingeniører, Af: R. F. Læntver, Akademisk forlag, Isbn: 87-500-3148-1<br />
K7 Artikel Jyllandsposten, sektion Erhverv og Økonomi, 9/3-98<br />
K8 Artikel Jyllandsposten, “Privatbilen er renere end sit rygte”, 12/4-98<br />
K9 “Syreregn er ikke en myte”, Artikel i JP, 2/3-98 af Per Gundersen, mfl., Forskningscentret<br />
for Skov og Landskab<br />
K10 “Ozonhul i hovedet”, Artikel i Weekendavisen, 30/8 til 5/9- 1996 af Ulrik Høy. Artiklen<br />
refererer til bogen “Et nyt univers. Den moderne astronomis verdensbillede” , tidsskriftet<br />
NATURE, årg. 84 og 74, og tidsskriftet “Fra Fysikkens Verden”, norsk udgave 4/94.<br />
K11 Artikel, JP, 26/10 - 97 “Forskere og politikere i klima-gyser” af Niels Christian Nielsen<br />
LCA på nettet:<br />
http://www.tiac.net/users/tgloria/LCA/lca.html Side med mange links til andre LCA-relevante<br />
sider.<br />
http://www.ecosite.uk Nyheder fra LCA-verdenen<br />
http://www.pre.nl Homepage for et hollandsk miljøkonsulentfirma<br />
http://www.ekologik.cit.chalmers.se/ Svensk konsulentfirma tilknyttet Chalmers Tekniske<br />
Universitet<br />
http://www.esu.les.iet.mavt.ethz.ch/esu/<br />
http://chemfinder.camsoft.com/ Kemikaliedatabase men fysiske og kemiske data.<br />
http://134.67.104.12/html/chief/ap42.htm Den Amerikanske miljøministeriums luftemisionsdatabase.<br />
<strong>HTX</strong> <strong>EUC</strong>-<strong>Syd</strong><br />
Side 21 af 21