beskyttelse af stor vandsalamander i den østlige baltiske ... - Europa
beskyttelse af stor vandsalamander i den østlige baltiske ... - Europa
beskyttelse af stor vandsalamander i den østlige baltiske ... - Europa
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BESKYTTELSE AF STOR VANDSALAMANDER<br />
I DEN ØSTLIGE BALTISKE REGION<br />
LIFE-Nature Projektet LIFE04NAT/EE/000070<br />
BAGGRUND<br />
Stor <strong>vandsalamander</strong> forekommer i det nordlige og centrale <strong>Europa</strong><br />
nord for Alperne. Den findes i hele Danmark bortset fra enkelte øer<br />
som Rømø, Fanø, Anholt og Læsø. I Jylland er <strong>den</strong> meget fåtallig<br />
vest for israndslinjen samt i Vendsyssel. På trods <strong>af</strong> artens <strong>stor</strong>e<br />
udbredelsesområde er bestan<strong>den</strong>e i hele <strong>Europa</strong> faldet drastisk i <strong>den</strong><br />
sidste halvdel <strong>af</strong> det 20. århundrede. Arten er blevet sjæl<strong>den</strong> i mange<br />
lande, med spredte forekomster i små og isolerede bestande. På<br />
<strong>den</strong>ne baggrund er <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> beskyttet <strong>af</strong> Habitatdirektivet<br />
og optaget på bilag IV som art <strong>af</strong> fællesskabsbetydning, der kræver<br />
streng <strong>beskyttelse</strong> i deres naturlige udbredelsesområde. Arten er tillige<br />
optaget på bilag II, hvor der skal sikres opretholdelse eller genopretning<br />
<strong>af</strong> en gunstig bevaringsstatus in<strong>den</strong> for Natura 2000 områderne.<br />
Med det formål at beskytte sjældne og truede plantesamfund, arter og deres<br />
levesteder, er der blevet etableret et netværk <strong>af</strong> Natura 2000 områder i<br />
<strong>den</strong> Europæiske Union. Natur<strong>beskyttelse</strong>stiltag i Natura 2000 områderne<br />
støttes økonomisk <strong>af</strong> <strong>den</strong> Europæiske Unions LIFE-Nature program.<br />
Denne Layman’ rapport markerer <strong>af</strong>slutningen på LIFE-Nature<br />
projektet ”Beskyttelse <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> i <strong>den</strong> <strong>østlige</strong><br />
<strong>baltiske</strong> region” Rapportens sigte er at præsentere projektets<br />
formål, aktiviteter og resultater til et bredere publikum.<br />
2 3
LIFE-NATURE PROJEKTET<br />
“Beskyttelse <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong><br />
i <strong>den</strong> <strong>østlige</strong> <strong>baltiske</strong> region”<br />
LIFE04NAT/EE/000070<br />
Idet <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> er blevet en sjæl<strong>den</strong> og<br />
truet art i mange lande omkring Østersøen, enedes<br />
estiske, finske og danske paddeeksperter i 2002 om<br />
at iværksætte et samarbejde med formålene dels<br />
at undersøge status for <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> og<br />
dels at klarlægge nødvendige tiltag for at beskytte<br />
arten i de berørte lande. Indsatsen resulterede i<br />
ansøgningen ”Beskyttelse <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong><br />
i <strong>den</strong> <strong>østlige</strong> <strong>baltiske</strong> region” som blev indsendt til<br />
LIFE-Nature programmet i 2003. Projektet blev<br />
godkendt og gennemført i årene 2004 til 2008.<br />
Projektet blev ledet <strong>af</strong> det Estiske Miljøministerium<br />
og havde følgende partnerne: Statens<br />
Naturbevarelsescenter - Estland, Haanja og Rõuge<br />
kommuner – Estland, Nord Karelia Regionale<br />
Miljø<strong>beskyttelse</strong>scenter – Finland og Miljøcenter<br />
Århus - Danmark (i årene 2004- 2006 Vejle<br />
Amt). Yderligere var Miljøkontorerne fra Võru<br />
og Põlva amter i Estland og Amphi Consult,<br />
et firma engageret i <strong>beskyttelse</strong> <strong>af</strong> padder i<br />
Danmark, involveret, og der var samarbejde<br />
med lettiske og litauiske paddeeksperter.<br />
Det samlede projektbudget androg 5,5 mill.<br />
kr., <strong>af</strong> hvilket halvdelen blev finansieret <strong>af</strong> <strong>den</strong><br />
Europæiske Unions LIFE-Nature program.<br />
Miljøcenter Århus’ / Vejle Amts andel var på i<br />
alt 845.000 kr., når EU-støtten er fratrukket.<br />
4 5
PROJEKTOMRÅDER<br />
Projektets aktiviteter blev gennemført i tre lande på 19 områder omfattet <strong>af</strong> Natura 2000<br />
netvæket. Estland var repræsenteret med 12 områder med et samlet areal <strong>af</strong> 40.262 ha, som<br />
husede mere end 80 % <strong>af</strong> bestan<strong>den</strong> <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> kendt ved projektets start. Det største<br />
projektområde var Haanja og Otepää naturparker. De fire projektområder i Finland husede 95 % <strong>af</strong><br />
<strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>bestan<strong>den</strong> opdaget i <strong>den</strong> kontinentale del <strong>af</strong> Finland i 2004. Idet naturområder<br />
udpeget for <strong>beskyttelse</strong> <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> i Finland normalt kun omfatter ynglelokaliteterne og<br />
deres umiddelbare omgivelser, var det samlede projektareal i Finland kun 59 ha. De to projektområder<br />
i Danmark med et samlet areal på 2.612 ha repræsenterede tre landskabstyper karakteristisk<br />
for <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>: Mosaik landskab med ekstensivt landbrug, halvnatur og skov.<br />
KORT – oversigtskort og detaljerede regionskort med projektområder og navne.<br />
1 hAANJA NATURPARK<br />
2 OTEPää NATURPARK<br />
3 MUsTOJA<br />
4 PIUsA<br />
5 sADRAMETsA<br />
6 PähNI<br />
7 hAUKA<br />
8 KARsTE<br />
9 KIKsOVA<br />
10 KõõRU<br />
11 KAsAKOVA<br />
12 VäIKõ-NEDsäJä<br />
13 PIsA-KyPäRäINEN<br />
14 hUURUNLAMPI-sAMMAKKOLAMPI-hUURUNRINNE<br />
15 hEINäVAARA-KyyKKä<br />
16 KANGAsVAARA-KENRAALINKyLä<br />
17 VäRTsILäN LAAKsO<br />
18 MOssø<br />
19 RøRBæK sø<br />
19<br />
VEJLE AMT<br />
18<br />
6 7<br />
VALGA AMT<br />
2<br />
7<br />
8<br />
VõRU AMT<br />
5<br />
6<br />
PõLVA AMT<br />
1<br />
NORD-sAVO<br />
AMT<br />
9<br />
10<br />
11<br />
4<br />
12<br />
3<br />
13<br />
NORD-KARELIA<br />
AMT<br />
14<br />
15<br />
16<br />
17
sTOR VANDsALAMANDER<br />
Stor <strong>vandsalamander</strong> er en mørk, firbenlignende padde, der<br />
med hale bliver op til 16 cm lang. Den har vortet hud ligesom<br />
tudserne. Rygsi<strong>den</strong> er mørkegrå, sortbrun eller sort. Bugens<br />
grundfarve er kr<strong>af</strong>tig gul eller sjældnere orange med mange<br />
tydelige sorte pletter. I yngleti<strong>den</strong> udvikler <strong>den</strong> svømmebræmmer<br />
langs over- og undersi<strong>den</strong> <strong>af</strong> halen, og hannen udvikler en høj<br />
rygkam med et uregelmæssigt bølget eller savtakket omrids.<br />
Stor <strong>vandsalamander</strong> lever både i vandhuller og på land. Den foretrækker<br />
skovnære vandhuller, men findes også i gravede vandhuller og naturlige<br />
oversvømmede lavninger på landbrugsjord og enge. I ynglevandhullet<br />
skal der være vandplanter, som <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> kan bruge til at<br />
hæfte æggene på. Den foretrækker fiskefrie, mindre vandhuller med<br />
rent vand, hvori der både er undervandsplanter, flydebladplanter og<br />
områder med åbent vand. Åbne, vegetationsfrie områder i midten<br />
<strong>af</strong> vandhullet er vigtige for larverne, idet de samles her for at søge<br />
føde. En bestand <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> er mere levedygtig, hvis <strong>den</strong><br />
har adgang til flere vandhuller, der ligger tæt sammen i et område.<br />
Disse vandhuller bør indbyrdes ligge in<strong>den</strong> for 500 meters <strong>af</strong>stand,<br />
da det er <strong>den</strong> omtrentlige distance, arten kan vandre over land.<br />
Stor <strong>vandsalamander</strong> er i foråret og det meste <strong>af</strong> sommeren knyttet<br />
til vand, men <strong>den</strong> har også brug for levesteder på land, hvor <strong>den</strong><br />
kan skjule sig om dagen, søge føde om natten samt overvintre.<br />
Som dagsskjul benytter <strong>den</strong> ofte hulrum under gamle træstammer,<br />
grenbunker og sten, hvor der også findes mange insekter, regnorme<br />
og snegle. Den foretrækker at søge føde om natten på steder, hvor <strong>den</strong><br />
kan finde <strong>stor</strong>e mængder føde, eksempelvis løv- og blandingsskove,<br />
haver og ugødede græsningsarealer. Overvintringssteder inkluderer<br />
i lighed med dagsskjulene hulrum i træstubbe, døde træstammer,<br />
grenbunker, musegange, stenbunker, gamle mure og kældre.<br />
8 9
TRUsLER MOD sTOR VANDsALAMANDER<br />
Den væsentligste årsag til <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>s<br />
tilbagegang i <strong>stor</strong>t set hele artens<br />
udbredelsesområde er manglen på egnede<br />
mindre ynglevandhuller. Årsagen til, at<br />
vandhullerne er uegnede som ynglevandhuller,<br />
er derimod forskellig fra land til land:<br />
I Danmark findes artens ynglevandhuller ofte i<br />
forbindelse med landbrugsarealer. Her er <strong>den</strong><br />
væsentligste trussel intensivt landbrug med brug<br />
<strong>af</strong> pesticider og kunstgødning. Pesticider har<br />
direkte giftvirkning på <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>, og<br />
saltene i kunstgødning optages i dyrenes krop,<br />
hvor det lammer nervesystemet. I tillæg øger<br />
kunstgødning tilgroningen <strong>af</strong> vandhullerne.<br />
I Estland havde de traditionelle landbrug<br />
flere vandhuller (kvægvandingshuller,<br />
saunahuller, høropblødningshuller, osv.)<br />
hvor<strong>af</strong> mange er blevet benyttet <strong>af</strong> <strong>stor</strong><br />
<strong>vandsalamander</strong>. En del mindre vandhuller<br />
var også at finde på engene og overdrevene.<br />
Intensive social-økonomiske ændringer i<br />
<strong>den</strong> an<strong>den</strong> halvdel <strong>af</strong> det 20. århundrede,<br />
specielt i dets sidste årti, resulterede i ophør<br />
<strong>af</strong> det traditionelle selvforsyningslandbrug og<br />
fremkomsten <strong>af</strong> ødegårde. Vandhullerne, der<br />
ikke længere var brug for, groede hermed<br />
til. I tillæg har landbefolkningen begyndt<br />
at bruge de tilbageblevne vandhuller til<br />
fiskeopdræt, hvilket er en <strong>stor</strong> trussel mod<br />
<strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>, idet deres larver<br />
spises <strong>af</strong> mange fiskearter. Fremkomsten <strong>af</strong><br />
intensivt landbrug i Estland udgør i dag en<br />
stigende trussel mod <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>.<br />
I Finland findes <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>s<br />
ynglevandhuller primært i skovene, og de er<br />
hovedsageligt truet <strong>af</strong> intensiv skovningspraksis.<br />
I begyndelsen <strong>af</strong> projektet blev der gennemført<br />
en undersøgelse <strong>af</strong> paddeforekomsterne i 405<br />
eksisterende vandhuller i Estland. Undersøgelsen<br />
viste, at kun 22 % <strong>af</strong> vandhullerne havde<br />
høj kvalitet som ynglevandhuller for <strong>stor</strong><br />
<strong>vandsalamander</strong>. Hovedparten <strong>af</strong> vandhullerne<br />
var ikke egnet grundet fiskeopdæt, tilgroning,<br />
eutrofiering eller overskygning (se figur 1).<br />
FIgUR 1. STATUS PÅ 405 MINDRE VANDHULLER<br />
UNDERSØgT I BEgYNDELSEN AF PROJEKTET I<br />
HAANJA Og OTEPää NATURPARKER I ESTLAND.<br />
HØJ KVALITET<br />
FISKEOPDRæT<br />
TILgROET<br />
EUTROFIEREDE<br />
HELT OVERSKYggET<br />
10 11<br />
15 %<br />
10 %<br />
5 %<br />
22 %<br />
48 %
PROJEKTETs FORMÅL<br />
Formålet med projektet var at forhindre,<br />
at de små og isolerede bestande <strong>af</strong> <strong>stor</strong><br />
<strong>vandsalamander</strong> i <strong>den</strong> nord<strong>østlige</strong> del <strong>af</strong><br />
artens udbredelsesområde i Estland og<br />
Finland uddøde og at arbejde hen mod en<br />
gunstig bevaringsstatus i form <strong>af</strong> levedygtige<br />
bestande på både kort og langt sigt i <strong>den</strong><br />
<strong>østlige</strong> <strong>baltiske</strong> region samt i udvalgte<br />
områder i Danmark. Da <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong><br />
ofte findes i de samme vandhuller som<br />
løgfrø, der er truet i hele <strong>Europa</strong>, blev løgfrø<br />
udvalgt som projektets an<strong>den</strong> formålsart.<br />
Idet <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>s og løgfrøs<br />
ynglevandhuller ofte er placeret på private<br />
arealer, har et væsentligt delmål været<br />
at informere lodsejere og involvere dem<br />
i projektets tiltag, idet vedligeholdelse <strong>af</strong><br />
ynglevandhuller og dermed artens videre<br />
fremtid i høj grad <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> deres indsats.<br />
12 13
PROJEKTAKTIVITETER<br />
FORUNDERsøGELsER, METODER OG hANDLINGsPLANER:<br />
UNDERSØgELSE AF STOR VANDSALAMANDERS KRAV TIL YNgLEVANDHULLER<br />
In<strong>den</strong> gennemførelse <strong>af</strong> konkrete vandhulsplejeopgaver blev der foretaget en undersøgelse <strong>af</strong>, hvilke<br />
specifikke krav <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> stiller til ynglevandhullerne. Formålet var at tilvejebringe vi<strong>den</strong> om,<br />
hvordan vandhuller genetableres eller nygraves så de bedst muligt lever op til artens krav. Undersøgelsen<br />
blev foretaget i mere end 200 vandhuller i de tidligere Vejle og Viborg Amter. Vandhullerne blev udvalgt<br />
på baggrund <strong>af</strong>, at de tidligere enten var blevet nygravet eller genetableret til gavn for forskellige sjældne<br />
paddearter, herunder først og fremmest løgfrø og løvfrø. Undersøgelsen har først og fremmest drejet<br />
sig om, om der i vandhullerne ynglede <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>, og en lang række undersøgte parametre<br />
har herefter kunnet pege på, hvilke krav <strong>den</strong>ne art stiller til ynglevandhul og dets omgivelser.<br />
FæLLES METODE TIL OVERVÅgNINg AF STOR VANDSALAMANDER<br />
In<strong>den</strong> projektet benyttede forskere og paddeeksperter i Danmark, Estland og Finland forskellige<br />
overvågningsmetoder, <strong>af</strong> hvilke ingen gav et komplet billede <strong>af</strong> bestan<strong>den</strong>es status, og resultaterne<br />
<strong>af</strong> de forskellige metoder var desu<strong>den</strong> svære at sammenligne. Derfor blev der i projektet udarbejdet<br />
en fælles standardmetode til overvågning <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>. Meto<strong>den</strong> vurderes også at<br />
kunne bruges i andre europæiske lande.<br />
KRITERIER TIL VURDERINg AF gUNSTIg BEVARINgSSTATUS FOR STOR VANDSALAMANDER<br />
For at kunne vurdere bestandes fremtid, udviklede projektet kriterier til vurdering <strong>af</strong> gunstig<br />
bevaringsstatus for <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>. Disse kriterier muliggør en evaluering <strong>af</strong>,<br />
om en bestand er levedygtig eller ikke.<br />
STOR VANDSALAMANDER HANDLINgSPLANER FOR ESTLAND, FINLAND Og DANMARK<br />
I Estland og Finland blev der i projektet udarbejdet nationale handlingsplaner for <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>,<br />
og i Danmark blev der udarbejdet regional handlingsplan for det tidligere Vejle Amt. Den danske<br />
plan er skræddersyet til de 6 nye kommuner, der fremkom efter kommunalreformen. Planerne<br />
indeholder en status på artens udbredelse, en vurdering <strong>af</strong> trusselsbilledet for hver enkelt bestand<br />
samt beskriver hvilke tiltag, der er nødvendige for fremtidigt at sikre levedygtige bestande.<br />
ALLE PROJEKTRAPPORTER Og HANDLINgSPLANER KAN FINDES PÅ PROJEKTETS HJEMMESIDE www.ENVIR.EE/HARIVESILIK<br />
14 15
NATURPLEJE<br />
NYgRAVNINg / REETABLERINg AF YNgLEVANDHULLER<br />
Som demonstrationsprojekter for projektets øvrige partnere<br />
blev der i Danmark nygravet / reetableret i alt 12 vandhuller<br />
for <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> in<strong>den</strong> for to Natura 2000 områder,<br />
hvor <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> er en del <strong>af</strong> udpegningsgrundlaget.<br />
I det ene område ”Salten Å, Salten Langsø, Mossø og søer<br />
syd for Salten Langsø og dele <strong>af</strong> gu<strong>den</strong>å” er der tale om 8<br />
vandhuller fordelt med 4 i skovområde og 4 i halvnaturområde.<br />
I det andet område ”Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat”<br />
er der tale om 4 vandhuller, som alle ligger i mosaiklandskab<br />
med ekstensivt landbrug, halvnatur samt skov. I tillæg til<br />
projektets indsats nygravede Skov- og Naturstyrelsen andre 4<br />
vandhuller i projektområdet. De forskellige områdetyper blev<br />
udvalgt på en sådan måde, at de har kunnet sammenlignes<br />
med tilsvarende områdetyper i Finland og Estland.<br />
I Estland reetablerede projektet i alt 240 vandhuller fordelt<br />
i 31 vandhulsnetværk for at forbedre forhol<strong>den</strong>e for <strong>stor</strong><br />
<strong>vandsalamander</strong> og løgfrø. I tillæg til projektets indsats<br />
har Statens Naturbevarelsescenter i Estland påbegyndt<br />
implementeringen <strong>af</strong> <strong>den</strong> nationale handleplan for <strong>stor</strong><br />
<strong>vandsalamander</strong> ved at reetablere yderligere 21 vandhuller.<br />
I Finland reetablerede projektet to nye ynglevandhuller<br />
og en række vandhuller blev uddybet.<br />
SIKRINg AF PASSENDE LANDAREALER<br />
OMKRINg YNgLEVANDHULLERNE<br />
Ved flere <strong>af</strong> vandhullerne har det i alle tre deltagende lande<br />
været nødvendigt at rydde trævækst og buske for at sikre egnede<br />
landlevesteder nær ynglevandhullerne. I Estland blev der <strong>af</strong>holdt<br />
en række arbejdslejre for at gennemføre indsatsen, og der<br />
blev indkøbt traktor med udstyr til at kunne foretage høslet.<br />
16 17
FORMIDLING<br />
INTERNATIONALE wORKSHOPS Og AFSLUTTENDE SEMINAR<br />
Igennem projektet har der i Estland været <strong>af</strong>holdt to internationale<br />
workshops, i 2005 og i 2007 samt et <strong>af</strong>sluttende seminar i 2008. Ved<br />
disse begivenheder, hvor Vejle Amt / Miljøcenter Århus deltog, har<br />
der været holdt foredrag og udført feltundersøgelser og feltarbejde for<br />
de sjældne padder, ligesom der har været udvekslet erfaringer over<br />
mange landegrænser, idet i alt 124 personer fra 12 lande (Danmark,<br />
Estland, Finland, Frankring, Hviderusland, Letland, Nederlan<strong>den</strong>e,<br />
Slovenien, Spanien, Storbritanien, Tyskland og Ukraine) har deltaget.<br />
STUDIETURE<br />
gennem projektet har der været <strong>af</strong>holdt tre studieture til<br />
Danmark og en til Finland. Formålet med studieturene har<br />
først og fremmest været at videregive danskernes, herunder<br />
ikke mindst Vejle Amts mangeårige gode erfaringer med at<br />
forbedre yngle- og levevilkårene for truede paddearter.<br />
gUIDEDE NATURTURE.<br />
I Danmark har der været <strong>af</strong>holdt to guidede naturture i begyndelsen<br />
<strong>af</strong> projektet. Turene har været sammenfal<strong>den</strong>e med studieturene,<br />
så de u<strong>den</strong>landske partnere har kunnet opleve og hente inspiration<br />
fra <strong>den</strong>ne form for lokal information om sjældne arter og deres<br />
krav til yngle- og levesteder. Baseret på erfaringerne høstet i<br />
Danmark, gennemførte esterne efterfølgende godt 20 guidede<br />
ture, hvor mere end 500 elever, lærere og lodsejere deltog. Der<br />
blev i Estland udarbejdet lærer-elev materialer, og under turene<br />
gav gui<strong>den</strong> indle<strong>den</strong>de et overblik over vandhullets dyreliv og<br />
fødekæder, og brugen <strong>af</strong> vandhulsketsjer blev vist. Herefter var det<br />
elevernes tur, ofte med <strong>stor</strong> iver og ved hjælp <strong>af</strong> det udarbejdede<br />
materiale, til at fange og i<strong>den</strong>tificere ”krible-krable-dyrene”.<br />
18 19
PUBLIKATIONER Og wEBSITE.<br />
Idet <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>s ynglevandhuller primært er placeret på private arealer, har<br />
en nøglefaktor for artens fremtid været tilvejebringelse <strong>af</strong> informationer til lodsejere<br />
og naturmedarbejdere. For at nå det ønskede informationsniveau, blev der i projektet<br />
udgivet en række publikationer, artikler blev skrevet i nationale og lokale tidsskrifter,<br />
og opdaterede informationer om projektet var tilgængelig på projektets website.<br />
Publikationerne havde forskellige målgrupper og derfor også forskellige udtryksformer:<br />
l Den estiske og finske plakat om <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>, primært<br />
målrettet skolebørn, introducerede arten, me<strong>den</strong>s<br />
l plakaten om vandhuls-økosystemet gav informationer om de forskellige dyregrupper i vandet.<br />
l Folderen om <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> (udgivet på estisk, finsk, russisk og engelsk) samt<br />
l folderen om <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> og løgfrø (udgivet på dansk) gav lodsejere og<br />
naturmedarbejdere et overblik over arten(erne) og deres trusler samt specifik instruktion i,<br />
hvad lodsejere selv kan gøre for at beskyttet <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> (og løgfrø).<br />
l Folderen om vandhulsgravning instruerede folk, som planlægger at reetablere eller<br />
nygrave vandhul nær deres hjem, i, hvordan vandhuller gøres egnede for padder.<br />
l En separat plakat, der præsenterede projektet, blev udgivet til besøgende på projektområderne<br />
og lokalbefolkningerne, og <strong>den</strong> blev fremvist på open-air informationsstandere såvel som<br />
in<strong>den</strong>dørs i f.eks. c<strong>af</strong>eer og naturskoler.<br />
ANDEN PUBLICITY.<br />
Projektet og dets aktioner blev formidlet i både lokale og nationale aviser, naturvi<strong>den</strong>skabelige<br />
tidsskrifter (”Eesti Loodus” i Estland og ”Luonto” i Finland), i radio og tv samt internet<br />
nyhedsportaler. De til projektet knyttede eksperter gav indlæg på en række internationale<br />
events, så som det internationale seminar ”Beskyttelse <strong>af</strong> vandhuller, pytter og pools” 2005 i<br />
Trieste, Italien, det IX nordisk herpetologiske symposium 2006 i Värska, Estland, kongressen<br />
for <strong>den</strong> internationale sammenslutning for landskabsøkologi (IALE) 2007 i wageningen,<br />
Nederlan<strong>den</strong>e og <strong>den</strong> XIV europæiske kongres om herpetologi 2007 i Porto, Portugal.<br />
20 21
INFORMATIONsTAVLER<br />
Som en del <strong>af</strong> projektet er der<br />
opsat informationstavler i hvert<br />
projektområde. Informationstavlerne<br />
introducerer projektet, LIFE-Nature<br />
programmet, <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> samt<br />
løgfrø. Eftersom projektområderne<br />
er meget forskellige som sandgrave,<br />
befolkede arealer, landbrugsområder<br />
og skovområder, indeholder<br />
informationstavlerne også en<br />
områdespecifik beskrivelse. .<br />
22 23<br />
NATURsTI<br />
I Haanja Naturpark i Estland blev en natursti<br />
udviklet som del <strong>af</strong> projektet. Naturstien fører<br />
gennem et diverst landskab for at <strong>af</strong>sluttes<br />
ved en række ynglevandhuller for <strong>stor</strong><br />
<strong>vandsalamander</strong> reetableret i projektet.
VURDERING AF PROJEKTETs MÅLOPFyLDELsE I<br />
FORhOLD TIL sTOR VANDsALAMANDER OG LøGFRø<br />
EsTLAND<br />
IFor at sk<strong>af</strong>fe vi<strong>den</strong> om paddernes hyppighed i eksisterende vandhuller in<strong>den</strong> projektet påbegyndte<br />
reetablering <strong>af</strong> vandhuller og for at etablere en reference til fortløbende vurdering <strong>af</strong> projektets målopfyldelse,<br />
blev 405 eksisterende vandhuller undersøgt i Estland i begyndelsen <strong>af</strong> projektet. Ved undersøgelsen blev<br />
vandhullernes tilstand beskrevet, og forekomsten <strong>af</strong> alle paddearter registreret. Igennem hele projektet blev<br />
reetablerede og nygravede vandhuller årligt undersøgt for forekomsten <strong>af</strong> alle paddearter (se figur 2).<br />
HALETUDSE AF LØgFRØ<br />
LARVE AF STOR VANDSALAMANDER<br />
TILSTEDEVæRELSE I EKSISTERENDE VANDHULLER (2005)<br />
TILSTEDEVæRELSE I PLEJEDE VANDHULLER (2008)<br />
FIgUR 2. HYPPIgHED AF ALLE PADDEARTER I EKSISTERENDE VANDHULLER<br />
(2005) Og I REETABLEREDE ELLER NYgRAVEDE VANDHULLER (2008).<br />
PADDER I EKSISTERENDE VANDHULLER<br />
æg og larver <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> blev i 2005 fundet i 24 % <strong>af</strong> de eksisterende vandhuller, me<strong>den</strong>s<br />
løgfrø som <strong>den</strong> sjældneste, kun blev fundet i 2 % <strong>af</strong> vandhullerne. Kun grønne frøer blev fundet i mere end<br />
halvdelen <strong>af</strong> vandhullerne, me<strong>den</strong>s hyppighe<strong>den</strong> <strong>af</strong> de øvrige paddearter var væsentlig lavere (se figur 2).<br />
PADDER I REETABLEREDE Og NYgRAVEDE VANDHULLER<br />
Ved slutningen <strong>af</strong> projektet i 2008 havde <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> koloniseret 69 % <strong>af</strong> de reetablerede og<br />
nygravede vandhuller, me<strong>den</strong>s løgfrø havde koloniseret 16 %. Af de 31 vandhulsnetværk fandtes <strong>stor</strong><br />
<strong>vandsalamander</strong> i 74 % og løgfrø i 55 %. Undersøgelsesresultaterne viser, at det i projektet lykkedes at<br />
sikre alle små og isolerede bestande <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> og løgfrø i projektområderne i Estland, og at<br />
det lykkedes at skabe mulighederne for en forøgelse <strong>af</strong> deres bestande og udbredelsesområder. I tillæg<br />
til effekten på projektets formålsarter forøgede reetableringen og nygravningen <strong>af</strong> vandhuller også<br />
hyppighe<strong>den</strong> <strong>af</strong> alle andre paddearter i projektområderne (se figur 2).<br />
REETABLEREDE OG NyGRAVEDE VANDhULLERs EGNEThED FOR sTOR VANDsALAMANDER OG LøGFRø<br />
Reetablering og nygravning <strong>af</strong> vandhuller var baseret specielt på de to formålsarter: Stor<br />
<strong>vandsalamander</strong>s og løgfrøs præferencer i forhold til ynglevandhuller og lokalisering i landskabet.<br />
Præcisionen <strong>af</strong> <strong>den</strong> foretagne naturpleje og projektets målopfyldelse tydeliggøres <strong>af</strong> det forhold,<br />
at selv om reetablering <strong>af</strong> ynglevandhuller havde en tydelig positiv effekt på alle paddearter<br />
(hvilket i sig selv er væsentligt) så var <strong>den</strong> forholdsmæssige forøgelse <strong>af</strong> hyppighe<strong>den</strong> størst<br />
for løgfrø og <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> med en forøgelse på henholdsvis 7,8 og 2,8 (se tabel 1).<br />
TABEL 1. HYPPIgHED AF ALLE PADDEARTER I EKSISTERENDE VANDHULLER (2005) Og<br />
I REETABLEREDE ELLER NYgRAVEDE VANDHULLER (2008).<br />
HYPPIgHED I EKSISTERENDE<br />
VANDHULLER %.<br />
UNDERSØgELSE FRA 2005<br />
HYPPIgHED I REETABLEREDE<br />
VANDHULLER %.<br />
UNDERSØgELSE FRA 2008<br />
LØgFRØ 2,0 15.6 7,8<br />
STOR VANDSALAMANDER 24,2 68.7 2,84<br />
SPIDSSNUDET FRØ 15,3 40.0 2,61<br />
LILLE VANDSALAMANDER 36,8 82.6 2,24<br />
SKRUBTUDSE 21,2 42.6 2,01<br />
BUTSNUDET FRØ 22,2 43.5 1,96<br />
gRØNNE FRØER 58,3 82.6 1,42<br />
FORHOLDSMæSSIg FORØgELSE<br />
AF HYPPIgHED<br />
24 25<br />
FINLAND<br />
I Finland var hovedvægten lagt på vedligeholdelse <strong>af</strong> vandhuller. I modsætning til danske og<br />
estiske forhold, findes <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>s ynglevandhuller i Finland hovedsagelig i tæt skov,<br />
hvor nygravning <strong>af</strong> vandhuller generelt er umuligt. Ynglesuccesen for <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong><br />
forblev i Finland forbløffende konstant gennem hele projektet. Antallet <strong>af</strong> ynglevandhuller<br />
med larver <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong> lå konstant mellem 20 og 22. Af de 16 vedligeholdte<br />
vandhuller, forøgedes ynglesuccesen i ni vandhuller, forblev konstant i fire og reduceredes i<br />
tre vandhuller. Det virker som om vedligeholdelsen har h<strong>af</strong>t en positiv indvirkning i Finland.<br />
DANMARK<br />
I Danmark blev 16 vandhuller reetableret eller nygravet for <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>.<br />
I slutningen <strong>af</strong> projektet kunne det konstateres, at der i 15 <strong>af</strong> disse vandhuller fandtes<br />
larver <strong>af</strong> <strong>stor</strong> <strong>vandsalamander</strong>, hvilket er et meget tilfredsstillende resultat.
DEN EUROPæSIKE UNION, LIFE NATURE PROgRAMMET<br />
ec.europa.eu/environment/life<br />
ESTLANDS MILJØMINISTERIUM<br />
www.envir.ee<br />
NORD KARELIA REgIONALE MILJØBESKYTTELSESCENTER<br />
www.ymparisto.fi<br />
MILJØCENTER ÅRHUS<br />
aar.blst.dk<br />
STATENS NATURBEVARELSESCENTER<br />
www.lk.ee<br />
RÕUgE KOMMUNE<br />
www.rauge.ee<br />
HAANJA KOMMUNE<br />
www.haanja.ee<br />
ESTLANDS MILJØINVESTERINgSCENTER<br />
www.kik.ee<br />
TEKST<br />
OMARBEJDET TIL DANSK: FOTO:<br />
LAYOUT<br />
Voldemar Rannap Lars Christian Adrados Ville Vuorio<br />
Merike Tamm<br />
Riinu Rannap Marian Würtz Jensen<br />
Merike Linnamägi<br />
PROJEKTETS HJEMMESIDE:<br />
Ville Vuorio<br />
Lars Briggs<br />
Arne Ader<br />
PRINT<br />
www.envir.ee/harivesilik<br />
Lars Christian Adrados<br />
Riinu Rannap<br />
Iloprint 2008<br />
26 Voldemar Rannap<br />
27