Risø Nyt, no. 4, 2001 december
Risø Nyt, no. 4, 2001 december
Risø Nyt, no. 4, 2001 december
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Genetiske ressourcer<br />
for fremtidens afgrøder<br />
Fremtidens landbrug skal levere et højt<br />
udbytte af kvalitetsprodukter, uden at<br />
påvirke det omgivende miljø. Og samtidig<br />
skal afgrøderne kunne modstå fremtidens<br />
miljømæssige stressfaktorer.<br />
Inden høsten er i hus, bliver landbrugsplanterne<br />
udsat for en lang række<br />
stressfaktorer, for eksempel sygdom og<br />
tørke. I fremtidens forædlingsarbejde skal<br />
man derfor fokusere på sygdomsresistens,<br />
ændrede klimaforhold, marginale<br />
jorde og kravene fra en stadigt stigende<br />
population. Det er meget sandsynligt, at<br />
de eksisterende sorter ikke har den fornødne<br />
genetiske diversitet til at kunne<br />
ho<strong>no</strong>rere fremtidens mange krav.<br />
Gener for fremtiden<br />
I samarbejde med Det Svenske Landbrugsuniversitet<br />
i Alnarp, Nordisk Genbank<br />
og Norsk Kornforedling er <strong>Risø</strong> i<br />
gang med at afdække de genetiske ressourcer,<br />
der er relevante for et landbrug i<br />
et forandret klima. Den genetiske variati-<br />
Gemte gener sikrer fremtidens afgrøder<br />
Det moderne landbrug bruger ofte sorter, som<br />
har færre forskellige gener end de oprindelige<br />
landbrugssorter. Man er derfor interesseret i at<br />
gemme eller konservere de genetiske ressourcer<br />
som findes i de gamle sorter, ikke i al evighed,<br />
men måske i <strong>no</strong>gle årtusinder.<br />
36 RISØ NYT 4/01<br />
on i både moderne og gamle afgrøder,<br />
for eksempel i landracer, skal karakteriseres,<br />
og deres stresstolerance testes, især<br />
tolerancen overfor højere CO 2 -niveau,<br />
tørke, sygdomme og tungmetaller. En<br />
enkel af disse undersøgelser foregår i klimakamre<br />
og vækstkamre under kontrollerede<br />
forhold, hvor det er muligt at koncentrere<br />
sig om en faktor ad gangen, og<br />
der gennemføres markforsøg i Norge og<br />
Sverige. Forskningen skal danne basis for<br />
udvikling af en strategi til konservering af<br />
genetiske ressourcer, der har betydning<br />
for landbruget under forandrede vækstbetingelser<br />
i de <strong>no</strong>rdiske lande, og indbefatter<br />
de vigtige arter: havre, rug, byg<br />
og raps.<br />
Nye egenskaber fra gamle sorter<br />
Foreløbige resultater tyder på, at den genetiske<br />
variation i de gamle sorter kan<br />
være afgørende, også når man skal finde<br />
nyttige egenskaber til et forandret klima.<br />
Undersøgelser af seks forskellige rapssor-<br />
Der findes to basale former for konservering nemlig<br />
in situ og ex situ.<br />
In situ-konservering er konservering under naturlige<br />
forhold i for eksempel naturparker. Denne metode<br />
er ikke særlig relevant for landbrugsplanter, da det<br />
involverer mennesker. Det er de færreste mennesker,<br />
der vil bo isoleret i en naturpark og dyrke<br />
landbrug som for 100 år siden.<br />
Ex situ-konservering er konservering i genbanker<br />
som frø, væv eller pollen. I praksis er det ofte store<br />
kølehuse, men også plantager, botaniske haver,<br />
aboreter og lignende er ex situ-opbevaring. Den<br />
første genbank blev oprettet i Sankt Petersborg i<br />
1920-40, og i dag eksisterer der flere genbanker i<br />
Vest- og Østeuropa og resten af verden. Ansvarlig<br />
for de genetiske ressourcer i Norden er Nordisk<br />
Genbank i Alnarp, som er sponsoreret og organiseret<br />
af de fem <strong>no</strong>rdiske lande. Billedet viser eksempler<br />
på opbevaring af træ i Nordisk Genbank<br />
Landracer gemmer på<br />
mange gode gener<br />
Landracer er de primitive sorter eller racer, som<br />
har udviklet sig i landbruget gennem årtusinder<br />
og tilpasset sig netop de geografiske og klimatiske<br />
forhold, hvor de dyrkes. Landracer kan i dag<br />
stadig findes i afsidesliggende egne, hvor<br />
moderne sorter ikke er indført. Landracer er<br />
karakteristiske ved at indeholde en betydelig<br />
genetisk variation, hvilket gør dem gode til at<br />
tilpasse sig vækstbetingelserne. Det gør, at<br />
udbyttet er meget stabilt, uafhængigt af sygdomme,<br />
klima og lignende, men udbyttet bliver<br />
dog aldrig så stort som hos de moderne sorter.<br />
Foto: Scanpix<br />
ter, både gamle og nye, har vist, at to af<br />
de gamle sorter reagerer positivt på et forhøjet<br />
CO 2 -niveau, mens resten enten reagerer<br />
negativt eller slet ikke. En grund til at<br />
mange planter reagerer negativt er, at et<br />
forhøjet CO 2 -niveau accelererer plantens<br />
udvikling og dermed forkorter vækstsæsonen.<br />
Den kortere vækstsæson medfører, at<br />
kernerne ikke bliver store <strong>no</strong>k.<br />
Den positive effekt fra to gamle rapssorter<br />
hænger højst sandsynligt sammen<br />
med den øgede genetiske diversitet, gamle<br />
sorter har. Den højere diversitet gør, at<br />
planten har flere strenge at spille på, når<br />
den skal reagere på foranderlige vækstbetingelser.<br />
Derfor er det så vigtigt dels af<br />
finde de egenskaber, som kan have betydning<br />
i fremtidens planteforædling, og<br />
passe på, at vi ikke mister dem for altid.<br />
Den opgave gør man oftest bedst ved at<br />
opbevare frøene i genbankernes kølehuse.<br />
Af RIKKE BAGGER JØRGENSEN