Download pdf-fil - Statens Institut for Folkesundhed
Download pdf-fil - Statens Institut for Folkesundhed
Download pdf-fil - Statens Institut for Folkesundhed
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
samtalen med lægen (stiller flere spørgsmål og aktivt <strong>for</strong>søger at styre samtalen)<br />
efterfølgende opnår både færre sygedage, færre symptomer og mindre<br />
funktionsbegrænsning samt lavere blodsukker og lavere blodtryk (Kaplan et al<br />
1989). Stewarts review-artikel viser dels, at det samlede antal af studier af konsultationens<br />
betydning <strong>for</strong> patientens helbred er meget begrænset, dels at de<br />
outcome-variable, der oftest benyttes, har at gøre med patientens følelser og<br />
ikke let lader sig direkte måle. Navnlig <strong>for</strong> den almene konsultationssamtale er<br />
det tvivlsomt, om patientens helbred kan bruges som outcome-variabel, <strong>for</strong>di de<br />
problemer, der præsenteres i konsultationssamtalen, ofte er lige så relateret til<br />
patientens hverdagsliv som til biologisk sygdom og ofte komplekse snarere end<br />
velafgrænsede (Fisher 1993; Frankel 1993; Pendleton 1983). Snarere end patientens<br />
helbred har der der<strong>for</strong> været fokus på tilfredshed og compliance som<br />
henholdsvis et umiddelbart outcome og et medierende outcome mellem konsultationssamtalen<br />
og patientens helbred (Ong et al 1995; Pendleton 1983).<br />
I Korsch og Negretes undersøgelse fra 1972 indgik både tilfredshed og<br />
compliance som outcome-mål (Korsch & Negrete 1972). Undersøgelsens materiale<br />
bestod af båndoptagelser af 800 konsultationer med mødre, der henvendte<br />
sig akut med deres børn til en åben pædiatrisk klinik. Umiddelbart efter konsultationen<br />
blev mødrene interviewet om deres tilfredshed med konsultationen,<br />
og 14 dage efter blev mødrene spurgt, om de havde fulgt lægens råd. Undersøgelsen<br />
viste sammenhæng mellem mødrenes tilfredshed og deres oplevelse af,<br />
at lægen havde vist interesse <strong>for</strong> deres barn og <strong>for</strong> deres egne bekymringer<br />
angående barnets sygdom. Compliance øgedes, når mødrene havde deltaget<br />
aktivt i samtalen og stillet spørgsmål, og der var tydelig sammenhæng mellem<br />
compliance og mødrenes tilfredshed. Undersøgelsen omfattede desuden mødrenes<br />
socialklasse og uddannelse som input-variable, men analyserne viste, at de<br />
fleste mødre reagerede ens på lægens adfærd i samtalen uanset deres sociale<br />
baggrund, og at der ikke var flere tilfredse blandt mødre med højere uddannelse.<br />
Undersøgelsen viste endvidere, at der ingen sammenhæng var mellem<br />
konsultationens længde og patientens tilfredshed eller klarhed i in<strong>for</strong>mation om<br />
diagnose (Korsch & Negrete 1972). Heller ikke Byrne og Long fandt en sammenhæng<br />
mellem den samlede konsultationstid og kommunikationens vellykkethed<br />
(dysfunctional/not dysfunctional) (Byrne & Long 1976).<br />
Lassen har i en dansk undersøgelse analyseret sammenhængen mellem konsultationsprocessen<br />
og compliance (Lassen 1989). 118 konsultationssamtaler blev<br />
båndoptaget, og efterfølgende fik patienterne tilsendt et spørgeskema om deres<br />
efterlevelse af lægens råd. Analyserne bestod af en vurdering af, i hvilken<br />
udstrækning en række indholdsmæssige processer var blevet inddraget i samtalen<br />
og en efterfølgende statistisk analyse af sammenhængen mellem opfyldelsen<br />
af processerne og compliance. Analyserne viste blandt andet, at såfremt<br />
patientens <strong>for</strong>ventninger til konsultationen og <strong>for</strong>estillinger om helbredsproblemer<br />
ikke blev tilstrækkeligt inddraget i konsultationssamtalen, var der større<br />
sandsynlighed <strong>for</strong>, at patienterne ikke ville følge lægens råd (Lassen 1989).<br />
25