Download pdf-fil - Statens Institut for Folkesundhed
Download pdf-fil - Statens Institut for Folkesundhed
Download pdf-fil - Statens Institut for Folkesundhed
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
dobbelte kulturbegreb betragtes som "tavse, praktiske orienteringsskemaer, som<br />
orienterer iagttagelse, tænken, vurdering og handlen. Det er via den internalisering<br />
af de eksterne betingelser, at de bagvedliggende faktorer har en styrende<br />
effekt på praktikken" (Callewaert 1994, s. 16). Forskellen mellem begreberne<br />
kultur og habitus er, at mens refleksiviteten i tilknytning til kulturbegrebet diskuteres<br />
som relationen mellem <strong>for</strong>estillinger og handlen, diskuteres refleksivitet<br />
i tilknytning til habitus som et spørgsmål om relationen mellem handlen og<br />
feltet.<br />
I empirisk <strong>for</strong>skning er det som oftest af pragmatiske årsager nødvendigt at tage<br />
udgangspunkt i enten <strong>for</strong>estillinger, handlen eller den strukturelle organisering.<br />
Bourdieu mener, at feltet bør være fokus <strong>for</strong> empirisk arbejde "…it is knowledge<br />
of the field itself in which [agents] evolve that allow us best to grasp the<br />
roots of their .. point of view or position (in a field) from which their particular<br />
vision of the world (and the field itself) is constructed" (Bourdieu & Wackant<br />
1992, s. 107). Jeg har dog valgt at have empirisk fokus på interaktion og måder<br />
at handle på. På linje med Giddens "sætter [jeg] en metodologisk parentes om ..<br />
den institutionelle analyse, mens [jeg] griber fat i analysen af strategisk adfærd"<br />
(Kaspersen 1991, s. 59). Den metodologiske parentes skal ikke betragtes som<br />
en fuldstændig afgrænsning fra analyser af <strong>for</strong>estillinger og den strukturelle<br />
organisering; snarere skal valget betragtes som den <strong>for</strong>grund, hvorigennem jeg<br />
også betragter det, der reflekteres i baggrunden. Jeg har valgt at tage udgangspunkt<br />
i kulturbegrebet som indgang til <strong>for</strong>ståelse af interaktion, <strong>for</strong>di kultur er<br />
et medierende og samlende begreb med en god face-value. Bourdieus begreber<br />
fungerer dog som bagvedliggende teoretisk <strong>for</strong>ståelse af relationen mellem<br />
menneske og samfund, hvilket medfører en særlig opmærksomhed mod relationen<br />
mellem på den ene side kultur som måder at handle på og på den anden<br />
side den strukturelle organisering af sundhedsvæsenet og det grønlandske samfund<br />
og interaktørernes positioner heri.<br />
Kommunikation og interkulturel kommunikation<br />
Der eksisterer i litteraturen to fundamentalt <strong>for</strong>skellige definitioner af kommunikation.<br />
Den ene ser kommunikation som en direkte, u<strong>for</strong>styrret overførsel af<br />
in<strong>for</strong>mation fra en person til en anden; en lineær model, der kan beskrives som<br />
afsender-medie(channel)-modtager (Windahl et al 1992). Denne model modsvares<br />
i nyere teori af en opfattelse, hvor kommunikation betragtes som en proces,<br />
hvori aktørerne <strong>for</strong>holder sig til hinanden relationelt (Jensen 1998) og gensidigt<br />
skaber og deler in<strong>for</strong>mation med hinanden gennem en dialogisk proces,<br />
der indebærer <strong>for</strong>tolkning (Jensen og Løngreen 1995). I denne <strong>for</strong>ståelse, som<br />
jeg deler, indebærer kommunikation to betydningsdannelsesprocesser: produktion<br />
af det der afsendes, og <strong>for</strong>tolkning af det der høres. I produktionen af<br />
betydning gennem sprog kan den, der taler, aldrig fuldstændig kontrollere<br />
meningen. Sproget transmitteres ikke direkte til samtalepartneren, snarere er<br />
der tale om en proces, hvor den, der skal <strong>for</strong>tolke mening, aktivt rækker ud efter<br />
det sagte, hører det, der på en eller anden måde giver umiddelbar mening og<br />
17