Download som PDF
Download som PDF
Download som PDF
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen<br />
Årsberetning 2002<br />
Københavns Kommune • Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen • www.kk.dk
Årsberetning for Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen 2002<br />
Udgivet af Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen 2003<br />
Redaktion: Kommunikation<br />
Grafisk formgivning: Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen<br />
Foto: Lars Nybøll, Dorte Krogh, m.fl.<br />
Tryk: Glumsø Bogtrykkeri A/S<br />
Oplag: 3.000 eks.<br />
2
INDHOLD<br />
FORORD 5<br />
AT BYGGE I BYEN 7<br />
Fra slagtehal til billedskole 8<br />
Nyt fritidshjem og -klub på Vesterbro 8<br />
Nyt og genbrug 9<br />
Kastelsvej – udbygning i højden 9<br />
Fra nedslidt erhverv<strong>som</strong>råde til attraktiv skole 10<br />
Udbygning med særlige brugerkrav 10<br />
RUM og PÆDAGOGIK 11<br />
Utterslev Skole 12<br />
Pilotprojekt på Skolen i Charlottegården 12<br />
Udlån af inventar og it til klasseværelser 13<br />
Motion, leg og læring i det fri 13<br />
Mobilt fitnesscenter 14<br />
Nyt gymnasium i Ørestaden 14<br />
SUNDHED og MILJØ 15<br />
Sunde børn i Københavns skoler 16<br />
Københavns Økologiske Sunde Skolemad (KØSS) 16<br />
Mere og Bedre Idræt 17<br />
Undersøgelse af mobning på skolerne 17<br />
Unge og rusmidler 18<br />
Miljøtjenesten 18<br />
Vand- og Energiværkstedet 19<br />
Øresundsmiljøskolen 19<br />
Miljøcertificering 20<br />
Væksthus på Furesøkolonien 20<br />
DIALOG og DEMOKRATI 21<br />
Elevråd går nye veje 22<br />
Ungeråd på Bispebjerg 22<br />
Klasseråd 23<br />
Forældremødet i klassen 23<br />
KESO – sikkerhed for elever 24<br />
Etniske råd på de københavnske skoler 24<br />
Mødreprojektet for tosprogede 25<br />
Tosprogede forældre i skolebestyrelser 25<br />
Elever og kursister udvikler demokratiet 26<br />
Medindflydelse på sprogcentre 26<br />
Dialog i byggeprojekter 27<br />
3
RUMMELIGHED og INTEGRATION 29<br />
Tosprogede børn skal lære mere 30<br />
Se hvad jeg har lært i modtagelsesklassen 30<br />
Tosprogede piger lærer dansk i skoven 31<br />
Unge tosprogede motiveres til uddannelse 31<br />
Dansk <strong>som</strong> andetsprog for unge 32<br />
Nye Veje til Uddannelse 32<br />
Nye Veje i Bispeparken 33<br />
Spydspids-skolen 33<br />
På VIPpen til arbejde og uddannelse 34<br />
Nyt jobprojekt for unge med særlige behov 34<br />
Sprogcentre samarbejder med erhvervslivet 35<br />
Specialundervisning til sprogcenterkursister 35<br />
UDVIKLING og ORGANISATION 37<br />
Klare mål 38<br />
Samtænkning 38<br />
Læring med it 39<br />
Grøn skole og institution 39<br />
Pladsgaranti til de 10-11 årige 40<br />
Ny forstærket indsats for klubarbejdet 40<br />
Nye forventninger til gymnasielærere 41<br />
Markedsføring af voksenundervisning 41<br />
Daghøjskoler i nyt regi 42<br />
Reform af SOSU-uddannelserne 42<br />
Rekruttering til SOSU-uddannelserne 43<br />
Åbent Læringscenter - ÅLC 43<br />
Kontraktledelse af specialundervisningen for voksne 44<br />
Teamsamarbejde i rengøringen 44<br />
UDVIKLING 45<br />
PUBLIKATIONSLISTE 46<br />
4
FORORD<br />
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen har mange skibe i søen. Sådan var det i 2002, og<br />
sådan må vi være indstillet på, at det også er i årene fremover. Børne- og ungesektoren er <strong>som</strong><br />
det øvrige samfund under stadig udvikling. Ny national og international pædagogisk viden skal<br />
indtænkes lokalt, både når det gælder byggeri, undervisning og fritidsliv.<br />
Større økonomisk rummelighed - <strong>som</strong> Københavns Kommune oplever i disse år - gør nødvendigvis<br />
ikke problemerne mindre eller færre. Når der er flere penge til rådighed, bliver der jo<br />
også sat flere projekter i værk, der bliver flere og flere om- og udbygningsprojekter at forholde<br />
sig til.<br />
Jeg har i anden sammenhæng om skole- og institutionsudviklingen brugt udtrykket "den endeløse<br />
reform". Reformprogrammer og en lind strøm af krav til fritidsinstitutionen eller skolen<br />
synes aldrig at få en ende - og bliver af personale og forældre mødt med markante krav om<br />
ro til at rodfæste det, der er sat i værk. Men vi kan lige så godt se i øjnene, at befrielsen fra<br />
den konstante indblanding og ro og orden aldrig vil indtræffe.<br />
Børnene og de unge optager os, for der er meget på spil for alle, når der opdrages, undervises<br />
og uddannes. Det drejer sig om hele tilværelsen - fra en god barndom til en tryg alderdom -<br />
og selve meningen med livet: at udødeliggøre vore erfaringer, skikke og færdigheder ved at<br />
overføre dem til vore efterkommere, <strong>som</strong> vokser op i det samfund, vi har skabt. Skole og fritidsinstitution<br />
skal overkomme alt og er rettet mod en fremtid, <strong>som</strong> er vanskelig at overskue.<br />
Samfundet er under forandring og udfordrer konstant. Det, der sker i fritidsinstitutionerne eller<br />
skolen, bliver aldrig en rutinesag.<br />
Kaos er et grundvilkår både i kraft af skiftende fokus og dagsordener og i kraft af, at iværksatte<br />
forandringer ofte skaber noget nyt, men ikke nødvendigvis de forandringer, man havde regnet<br />
med. Bestyrelsers, læreres, pædagogers, lederes, administratorers og skolepolitikeres opgave bliver<br />
derfor at være kaospiloter for en endeløs reform.<br />
Kaospiloter handler aktivt i forhold til vilkårene og skiftende dagsordner, men evner også at<br />
fastholde en linje, de grundlæggende værdier og fokus på det væsentlige ved at være fleksibelt<br />
integrerende, og, når det er nødvendigt, offensivt konfronterende.<br />
Denne årsberetning er også et billede på "den endeløse reform".Tak for indsatsen i det forløbne<br />
år. God læselyst!<br />
Per Bregengaard<br />
Uddannelses- og ungdomsborgmester<br />
5
AT BYGGE I BYEN<br />
Det er en udfordring at bygge nyt og udvide bygninger i byrummet, hvor pladsen er trang.<br />
Man må tænke kreativt for at finde løsninger, der både er tilpasset byen og de eksisterende<br />
omgivelser, og <strong>som</strong> samtidig lever op til de krav, Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen stiller<br />
til en moderne skole eller fritidsinstitution. Det handler om arkitektur og æstetik, men i lige så<br />
høj grad om funktionalitet, en rimelig udgiftsramme og bygninger, der understøtter skoler og<br />
institutioners funktion, pædagogiske linie og nye læringsformer.<br />
I disse år sker der en omfattende udbygning af skoler og fritidsinstitutioner i København for at<br />
skabe plads til det voksende antal børn. Der er planlagt mange spændende byggearbejder og<br />
projekter, og vi kan begynde at se nogle af de færdige resultater rundt omkring i byen.Ved<br />
skolestarten 2002 blev den første helt nye skole i 25 år i Københavns Kommune – Utterslev<br />
Skole - taget i brug.<br />
Én ting er nybyggeri, noget andet er ombygning og udvidelse af eksisterende skoler og fritidsinstitutioner.<br />
I byrummet er der sjældent plads til at bygge nyt. Genbrug af gamle bygninger og<br />
udvidelse af bygninger i højden er nogle af de muligheder, der må tages i brug. Når det drejer<br />
sig om udvidelser, er det vigtigt, at der i tilrettelæggelsen af byggeprocessen tages hensyn til, at<br />
skole og institution skal kunne fungere under acceptable vilkår under byggeriet.<br />
Gennemførelse af store byggeopgaver involverer mange parter: Bygherre, rådgivere, myndigheder,<br />
brugere, entreprenører, håndværkere og beboere i lokalområdet. Dertil kommer en lang<br />
række andre samarbejdspartnere i konkrete projekter, fx andre forvaltninger i Københavns<br />
Kommune. Det er en udfordring at etablere et samarbejde mellem de mange samarbejdspartnere,<br />
<strong>som</strong> giver løsninger med høj kvalitet.<br />
7
Fra slagtehal til billedskole<br />
I 2002 blev Billedskolen i Tvillingehallen i Den Brune Kødby indviet. Tvillingehallen fra 1901 var oprindelig<br />
en slagtehal og kreaturernes sidste station. For et par år siden fremstod bygningen mørk og forsømt.<br />
I dag er æstetikken i bygningen iøjnefaldende og fungerer i samklang med de aktiviteter og funktioner,<br />
der er på en billedskole for børn og unge.<br />
I Tvillingehallen er der blandt andet indrettet seks værksteder, et multimedierum, børnegalleri og et<br />
"drømmested" – et rum, hvor børnene kan hvile og høre fortællinger eller bare drømme.<br />
Tvillingehallen er tilbageført til sin oprindelige form, hvor den flotte og markante dobbelte tagkonstruktion<br />
og hele det samlede rum kan ses i sin fulde udstrækning. For at gøre plads til de funktioner, der indgår<br />
i Billedskolens daglige arbejde, er der indført fire indskudte åbne dæk, der er med til at definere de forskellige<br />
arbejd<strong>som</strong>råder. Grundtanken er, at de forskellige åbne arbejd<strong>som</strong>råder skal være med til at inspirere<br />
aktiviteterne i skolen. Samspillet mellem det gamle og det nye håndværk, der fremtræder meget tydeligt<br />
i denne bygning, er dagligt til stor inspiration for underviserne og de unge brugere.<br />
På længere sigt skal Den Brune Kødby udvikle sig til et børnekulturelt center med Teaterbutikken og Billedskolen<br />
og om få år også Musikskolen. Hensigten med at samle de tre kreative institutioner er at skabe<br />
mulighed for et spændende samarbejde på tværs. Ved projekteringen af Musikskolen vil man indarbejde,<br />
at det her skal være muligt at lave fælles projekter. Institutionernes placering i Kødbyen understøtter dermed<br />
kreativitet og nytænkning og giver børnekulturen i Københavns Kommune et spændende løft.<br />
Billedskolen tilbyder undervisning i tegning, maling<br />
og andre billedskabende udtryk for børn og unge i<br />
1. – 10. klasse og 1. G<br />
AT BYGGE I BYEN<br />
Nyt fritidshjem og -klub på Vesterbro<br />
Det har igennem en årrække været svært at finde egnede steder til at skabe flere fritidshjemspladser på<br />
Vesterbro. Bydelen bærer præg af tæt bebyggelse og forholdsvis små friarealer, og det er derfor ikke muligt<br />
at lave udbygninger af de eksisterende institutioner.<br />
I forbindelse med byfornyelsen blev der imidlertid et kommunalt ejet areal ledigt, <strong>som</strong> gjorde det muligt<br />
at opføre et helt nyt fritidshjem i Dannebrogsgade. Det nye fritidshjem og den nye klub åbnede i forbindelse<br />
med skolestart 2002. Institutionen, <strong>som</strong> er en moderne bygning i sortmalede stålplader og glas, har<br />
fået en markant placering, <strong>som</strong> stiller store krav til den arkitektoniske udformning. Institutionen er opført<br />
i fire etager med kælder. Etagerne er disponeret <strong>som</strong> åbne plan omkring en kerne, der indeholder garderobe,<br />
køkken m.m. To trappetårne og en elevator forbinder etagerne. For at leve op til lokalplanens krav om<br />
fem etager og for at give institutionen et friareal er der etableret en terrasse på taget af institutionen.<br />
Der er lavet forskellige miljøvenlige tiltag, fx er der etableret solceller i facaden.<br />
Dannebrogsgade fritidshjem og -klub har plads til<br />
88 fritidshjemsbørn og 40 klubbørn<br />
8
AT BYGGE I BYEN<br />
9<br />
Nyt og genbrug<br />
Heibergskolen i Randersgade er et eksempel på, hvordan Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen kombinerer<br />
nybyggeri og genbrug af eksisterende bygninger. Projektet involverer ombygning af to eksisterende<br />
bygninger – den tidligere Sociale Højskole og den tidligere "Højskolen i Randersgade" – samt et helt nyt<br />
byggeri, <strong>som</strong> opføres på nabogrunden, hvor der tidligere lå to villaer. Første etape af byggeriet begyndte i<br />
2002.<br />
Byggeprocessen illustrerer, hvordan forvaltningen tænker kreativt for at etablere en skole, der både lever<br />
op til de krav, der stilles til en moderne skole, og <strong>som</strong> samtidig er tilpasset det byrum og de omgivelser,<br />
<strong>som</strong> skolen ligger i.<br />
Undervejs i projektet er vi stødt på flere udfordringer: For at leve op til lokalplanen har det bl.a. været<br />
nødvendigt med en løsning, hvor den nye gymnastiksal er gravet en etage ned. Bygningen harmonerer på<br />
denne måde med områdets øvrige bebyggelse.<br />
Ved projektets start var det uklart, om forvaltningen kunne købe de to nabovillaer. Forvaltningen måtte<br />
derfor udvikle to byggeplaner sideløbende – en plan med og en plan uden de to nabogrunde. For at skolen<br />
skulle kunne fungere under byggeriet, blev der lavet et projekt i projektet, der involverede en midlertidig<br />
indkvartering af skole og fritidshjem i den ene af de eksisterende bygninger.<br />
Heibergskolen er en to-spors skole med et tilhørende<br />
fritidshjem "Borgen", der har otte fritidshjemsgrupper.<br />
Skolen har en tandklinik med fire<br />
stole.<br />
Når skolen står færdig, kommer den til at bestå af<br />
tre bygninger.<br />
Kastelsvej - udbygning i højden<br />
Som et led i udbygningen af specialundervisningen i Københavns Kommune er Skolen på Kastelsvej blevet<br />
udvidet i 2002. Skole og fritidshjem er blevet tilpasset nuværende og fremtidige behov; både i forhold<br />
til at skabe plads til flere elever og i forhold til at leve op til kvalitetskravene til undervisningen af målgruppen<br />
– døve og hørehæmmede børn.<br />
Udvidelsen af skolen var ikke uden udfordringer: Da der ikke var plads til at udvide "til siderne", har man<br />
især udvidet i højden. Der er lagt en ekstra etage i stål og glas på samt en ny stueetage under en eksisterende<br />
bygning. Undervejs i projektet viste det sig, at den eksisterende bygnings konstruktion var i så dårlig<br />
stand, at bygningen måtte forstærkes.<br />
Skolen består af to bygningskomplekser – en gul bygning fra 1858, <strong>som</strong> er fredet, samt en hvid bygning<br />
fra 1968. I byggeprocessen har det været en udfordring at tilføre den eksisterende hvide bygning større<br />
arkitektonisk kvalitet med nye rumlige oplevelser og et rigere formmæssigt udtryk, og derved få de to bygninger<br />
til æstetisk at hænge bedre sammen.<br />
Skolen på Kastelsvej er en specialskole for døve og<br />
hørehæmmede børn med plads til 150 elever fra<br />
børnehaveklasse og op til 10. klasse, når helhedsplanen<br />
for skolen er gennemført.<br />
Skolen rummer et fritidshjem og to elevhjem.
Fra nedslidt erhverv<strong>som</strong>råde til attraktiv skole<br />
Det centrale Valby skifter udseende i disse år. Området omkring den gamle "Porcelænsgrunden" vil om få<br />
år fremstå <strong>som</strong> en ny, spændende bymidte med bl.a. bycenter, idrætshal, kulturhus, skole og fritidsinstitution.<br />
I 2002 gik arkitekter og ingeniører i gang med at udarbejde skitseprojekt og projektforslag til indretningen<br />
af Valby Skole, <strong>som</strong> flyttes til de tidligere produktionsbygninger "Ovnhallen" og "Maskinhuset".<br />
Med etableringen af Valby Skole i de gamle produktionsbygninger omdannes et nedslidt erhverv<strong>som</strong>råde<br />
til en aktiv og attraktiv del af byområdet. Skolens basislokaler etableres i selve Ovnhallen, mens tumlesal,<br />
sløjd, musik m.m. placeres i Maskinhuset. Der etableres en bygning i glas mellem Ovnhallen og Maskinhuset<br />
samt en gangbro til Prøvehallen, der skal rumme et nyt idræts- og kulturhus, <strong>som</strong> skole og fritidsinstitutioner<br />
kan benytte.<br />
Forvaltningen har løbende samarbejdet med TK-Development, <strong>som</strong> står for udviklingen af Porcelænstorvet<br />
og et indkøbscenter i området. I fællesskab har man fundet en løsning på de trafikale forhold, <strong>som</strong> tilgodeser<br />
skolen. Desuden er skolens areal udvidet, så der er plads til at etablere friarealer til eleverne.<br />
Valby Skole i Ovnhallen udvides til tre spor og indrettes<br />
med integreret KKFO. Skolen vil stå færdig til<br />
skolestart 2004.<br />
AT BYGGE I BYEN<br />
Udbygning med særlige brugerkrav<br />
Alle unge i Københavns Kommune skal tilbydes en uddannelse – også handicapgrupperne. For at leve op<br />
til denne målsætning har der været behov for at udvide Ungdomsskolen i Utterslev, så den kan rumme<br />
elevgrupper med meget forskellige funktionsniveauer. I 2002 er 1. etape af udbygningen færdiggjort, og<br />
den næste etape er sat i gang.<br />
Ved nybyggeriet har der været fokus på at skabe et resultat, <strong>som</strong> både hænger arkitektonisk sammen med<br />
de eksisterende bygninger og omgivelser, og <strong>som</strong> lever op til de særlige krav, skolens brugere stiller.<br />
Skolen ligger i et villakvarter og består af træhuse, <strong>som</strong> er fordelt ud over grunden. Med udbygningen<br />
fortsættes denne stil, <strong>som</strong> er i god harmoni med de grønne omgivelser.<br />
Et mål har været at skabe optimale fysiske rammer for elever med handicap. Med enkle og let opfattelige<br />
arkitektoniske hjælpemidler er der skabt lyse og venlige rum. Et bevidst valg af materialer, farver, lysindfald<br />
m.m. gør det let at orientere sig og finde rundt i bygningen.<br />
Ungdomsskolen i Utterslev er en specialskole for<br />
elever med vidtgående generelle indlæringsvanskeligheder.<br />
Udbygningen øger kapaciteten fra 40 til 90<br />
pladser.<br />
Etape 1. giver plads til ca. 25 autister og multihandicappede,<br />
og blev taget i brug i efteråret 2002. Etape<br />
2, vil skabe plads til otte multihandicappede elever<br />
og giver bedre personaleforhold, café og pædagogisk<br />
center. Etapen forventes afsluttet i løbet af<br />
2003.<br />
10
RUM og PÆDAGOGIK<br />
Skolehverdagen har traditionelt været organiseret i et system med én lærer, én time, én klasse<br />
og ét sted, men nye læringsformer og stigende elevtal stiller anderledes krav til nybyggeri og<br />
ombygninger. De fysiske rammer skal spille aktivt med, når undervisningen organiseres på nye<br />
måder, <strong>som</strong> fx projektorienteret undervisning, tema- og storklasser og en mere tværfagligt orienteret<br />
undervisning. Det er et nyt skolebyggeri <strong>som</strong> Utterslev Skole og tankerne for det nye<br />
gymnasium i Ørestad spændende og nytænkende eksempler på.<br />
Skolerne har i flere år haft mulighed for at låne skoleinventar for at kunne eksperimentere<br />
med nye og anderledes indretninger af eksisterende klasselokaler – nu indgår it-udstyr også i<br />
udlånsordningen. It er ved at blive et så integreret element i den pædagogiske praksis, at itudstyr<br />
også må indtænkes og optræde naturligt i planlægningen af de fysiske rammer.<br />
Legepladsen er et af barndommens vigtige steder, der danner rammen om en stor del af børnenes<br />
oplevelser og udvikling. Det er her forskellige roller og sociale relationer afprøves, og<br />
legepladsens kulisser og rekvisitter påvirker mulighederne for leg og læring i det fri. Skolernes<br />
legepladser behøver ikke kun at være et opholdssted i frikvartererne.Ved at indrette udearealerne<br />
på en spændende og udfordrende måde kan skoler og institutioner inddrage legepladsen<br />
til undervisning og andre pædagogiske formål. Derfor gennemgår mange legepladser i disse år<br />
en forandring fra asfalterede firkanter til spændende udearealer, der giver plads til kvalitativ<br />
udfoldelse, og <strong>som</strong> kan bruges <strong>som</strong> et naturligt led i undervisningen. Skoler og forvaltning tænker<br />
utraditionelt, og over hele byen realiseres der spændende projekter, inden for de – tit begrænsede<br />
- udendørs kvadratmeter, der er til rådighed.<br />
11
RUM og PÆDAGOGIK<br />
Utterslev Skole<br />
Utterslev Skole, der blev indviet i oktober, har en naturvidenskabelig profil og udearealet er indrettet med<br />
optimale forhold for naturvidenskabelig undervisning.<br />
Den visuelle kontakt til udearealerne, <strong>som</strong> kendetegner Utterslev Skole, er med til at understøtte sammenhængen<br />
mellem ude og inde. De rige muligheder for at få et kig ud på og ned langs kanalen, der løber<br />
mellem skolens bygninger, inspirerer til at inddrage udearealerne i skolens hverdag. Alle basislokaler har<br />
direkte adgang til det fri, hvilket gør det let at komme til at udforske naturen og ikke mindst livet i kanalen.<br />
Kanalen er et levende, foranderligt element, <strong>som</strong> har en funktionel og æstetisk værdi, men <strong>som</strong> også kan<br />
blive et stort tilskud til den daglige pædagogik. Samtidig er kanalen skolens mest synlige økologiske tiltag,<br />
idet vandet i kanalen er regnvand, der ledes videre fra husenes tage og de omkringliggende belægninger.<br />
Beplantningen ved skolen er gamle danske buske og træer, <strong>som</strong> giver de bedste betingelser for insekt- og<br />
fugleliv. På den måde skabes der gode betingelser for en frodig natur og for at tilfredsstille behov af æstetisk<br />
sansemæssig karakter samtidig med, at naturen inddrages i undervisningen.<br />
Der er lagt mange tanker og ideer i at planlægge udearealet, så det kan inspirere børnene til at bruge fantasien<br />
og nysgerrigheden samtidig med, at der er steder til fysiske aktiviteter og stille områder, hvor det<br />
sociale liv kan udfolde sig under afslappede former. Utterslev Skole har derfor ikke en traditionel skolegård,<br />
men mange "uderum", <strong>som</strong> har forskellig karakter, og <strong>som</strong> står i åben forbindelse med omgivelserne.<br />
Ud over de muligheder udearealet giver for studier i marken, bliver der indrettet et stort naturvidenskabeligt<br />
fagområde med laboratorier og væksthus i overbygningens basishus.<br />
Pilotprojekt på Skolen i Charlottegården<br />
Skolen i Charlottegården, der er en specialskole for elever med svære indlæringsvanskeligheder, har i 2002<br />
taget nyindrettede lokaler i brug. Lokaleindretningen er et forsøg på at skabe fysiske rammer, <strong>som</strong> imødekommer<br />
elevernes særlige behov og er målrettet en gruppe elever med "svær DAMP". Formålet har været<br />
• at skabe bedre læringsbetingelser for eleverne - især ved at få mere ro til og på den enkelte elev<br />
• at skabe bedre muligheder for individualiseret undervisning<br />
• at skabe bedre vilkår for social træning.<br />
Indretningen er foretaget på den eksisterende plads, men med en total omrokering af vægge og funktioner<br />
har det alligevel været muligt at skabe dobbelt så meget plads til den enkelte elev. Lokalerne er indrettet til<br />
to grupper med seks elever. Grupperne deler et køkken og hver har et stort lokale delt i to af en væg, hvis<br />
øverste halvdel er af glas. I den ene del er der individuelle arbejdspladser, der er adskilt af robuste flytbare<br />
reoler, og den anden del er indrettet til gruppeaktiviteter og "fri" beskæftigelse. Arkitekten har <strong>som</strong> led i<br />
et internationalt samarbejde eksperimenteret med farver og mønstre, <strong>som</strong> skulle have en særlig virkning<br />
på koncentrationsproblemer.<br />
I projektevalueringen giver både forældre, elever, psykologer<br />
og lærere udtryk for, at projektet har medført<br />
markante positive ændringer i forhold til elevernes<br />
indlæring, sociale omgang, selvstændighed og ikke<br />
mindst selvværd.<br />
12
RUM og PÆDAGOGIK<br />
13<br />
Udlån af inventar og it til klasseværelser<br />
For at give skolerne mulighed for at eksperimentere med indretning af klasserum har forvaltningen siden<br />
maj 1999 udlånt klasselokaleinventar til fire klasselokaler – to til indskolingen og to til mellemtrinnet.<br />
Dette udlån er i 2002 blevet udvidet med to it-lokaler, <strong>som</strong> skoler, der er tilknyttet udviklingsprogrammet<br />
"Læring med it", kan søge.<br />
En af de store udfordringer i skolen i dag er arbejdet med at implementere it i undervisningen. It-udlånene<br />
skal understøtte undervisningen med computere i klasserummet, så arbejdet med it ikke er afhængigt<br />
af en reservation af skolens computerrum. Ud over mobilt inventar indgår der bærbare computere og farveprinter<br />
i udlånet. Et hovedprincip i udlånet er, at alt inventar skal være mobilt og have flere funktioner,<br />
så elever og lærere kan eksperimentere med, hvor og hvordan computerne bør placeres, så eleverne og<br />
lærerne kan få optimal udnyttelse af dem. Med udlånene får den enkelte klasse mulighed for at eksperimentere<br />
med, hvilke fysiske faciliteter der modsvarer de nye arbejds- og undervisningsformer i skolen.<br />
Motion, leg og læring i det fri<br />
Når skoler og institutioner vokser, bør udearealerne følge med, men i byrummet er pladsen trang, og det<br />
går ofte ud over friarealerne. Derfor er der med legepladspuljen sat fokus på at indrette legepladserne mere<br />
spændende og fysisk udfordrende. Resultatet af puljen er i alt 20 projekter, der spænder fra et "borgprojekt"<br />
på fritidshjemmet Haraldsgården til Østrigsgades Skoles "byidrætslegeplads".<br />
Oehlenschlægersgades Skole har fået et af de største beløb fra den kommunale legepladspulje. Skolen forsøger<br />
med sit legepladsprojekt at trække naturen ind på Vesterbro ved at skabe nogle uderum til leg og<br />
læring. Elementerne jord-ild-vand er gennemgående i projektet.<br />
Der indrettes vandbassin med opsamling af regnvand fra skolebygningens tag. I vandbassinet kan børnene<br />
lege med vand og planter. Der laves en glaspavillon til de små elever – en oase med klatrende vinranker og<br />
eventuelt en mindre fuglevoliere, og i pavillonen kan børnene dyrke frøplanter til senere udplantning og<br />
studere smådyr og fugle.<br />
Til de mellemste elever etableres områder til klatring og "ekspeditionslege" med bl.a. en klatrebro. Der<br />
bliver anlagt bede, hvor der kan dyrkes forskelligt grønt, en bålplads og en "årstidshave", hvor der i alle<br />
årets 12 måneder vil være blomstring eller bær. Planterne vil være interessante for eleverne at studere og<br />
vil tiltrække fugle og insekter.<br />
De store elever får flere "private" rum – bl.a. en glaspavillon.
Mobilt fitnesscenter<br />
Sønderbro Skole og Kvarterløft Holmbladsgade arbejder sammen om et udendørs, mobilt fitnesscenter<br />
ved Bøhmensgade. Ideen til idrætsprojektet opstod bl.a., fordi der er meget få idrætsfaciliteter i kvarteret.<br />
Projektet har fået penge fra legepladspuljen, kvarterløftpuljen og Lokale- og Anlægsfonden. Fitnesscentret<br />
etableres på et ubenyttet areal ved siden af skolen, <strong>som</strong> samtidig grænser op til flere daginstitutioner i området.<br />
Det centrale element i fitnesscentret er en pavillon. Centret udstyres med helt nye motionsredskaber, <strong>som</strong><br />
også kan bruges af områdets motionister – fx før og efter motionsløb. Det er desuden planen at gøre børn<br />
og unge i Holmbladskvarteret interesserede i at bruge faciliteterne uden for skoletid. Når arealet på et<br />
tidspunkt skal bebygges, kan det mobile fitnesscenter flyttes.<br />
Legepladspuljen udgjorde i 2002 i alt 7,5 mio. kr.<br />
Forvaltningen modtog 51 ansøgninger til en samlet<br />
sum på ca. 40 mio. kr. Det var derfor nødvendigt<br />
med en prioritering af ansøgningerne. I alt 20 projekter<br />
har fået midler fra puljen.<br />
RUM og PÆDAGOGIK<br />
Nyt gymnasium i Ørestaden<br />
Der skal bygges nyt gymnasium i Ørestad. Byggeriet er en stor satsning og investering, <strong>som</strong> skal række<br />
både 25, 50 og 60 år frem i tiden. Det er en stor udfordring at bygge skole i en tid, hvor hele skolens<br />
grundlag - indhold, pædagogik og kultur - er inde i en rivende udvikling.<br />
Gymnasieelever, lærere, rektorer, forældre og forvaltning er sammen med tre arkitektfirmaer gået i dialog<br />
om fremtidens måde at bygge skole på. Der er udarbejdet et program til en arkitektkonkurrence, <strong>som</strong><br />
lægger op til at skabe fysiske rammer, hvor pædagogikken og arkitekturen skal spille sammen på nye og<br />
anderledes måder.<br />
I konkurrenceprogrammet er de klassiske elementer fra det traditionelle skolebyggeri - klasseværelset, faglokalet,<br />
lærerværelset, de lange gange - tænkt ind i alternative læringsmiljøer. De bygningsmæssige rammer<br />
bliver så fleksible, at de kan rumme en mangfoldighed af organiserings- og tilrettelæggelsesformer: fra<br />
individualiserede forløb til holdets, projekt- og storgruppens planlagte eller mere frie studieforløb.<br />
Der lægges vægt på at skabe en skolekultur med fællesskab, demokrati og samarbejde i hverdagen. It er<br />
prioriteret højt og skal medtænkes over alt i skolens rum og aktiviteter. It er en forudsætning for at løfte<br />
skolen ind i nye kreative læringsformer, <strong>som</strong> matcher videns- og netværkssamfundets krav. Informationsog<br />
medieteknologien - sat ind i en ny faglig, pædagogisk og medieteoretisk ramme - skal være med til at<br />
fremme den aktive studerende gennem udvikling af producerende, lyttende, kritiske, kreative og sociale<br />
kompetencer.<br />
Gymnasiet får profilen "Medier, kultur og kommunikation", der er valgt med udgangspunkt i skolens placering<br />
i Ørestad, hvor pioner- og innovationskultur i forskellige partnerskaber vil være en del af den lokale<br />
kultur. Profilens ambition er at skabe nye demokratiske arbejdsformer i netværksbaserede relationer.<br />
Eksterne partnerskaber indgår i det nye gymnasium, hvor der skabes sammenhæng mellem teori og praksis<br />
og mellem formel og uformel læring ved at etablere samarbejdende team i projekter og netværk på<br />
tværs af skoler, videregående uddannelser og virk<strong>som</strong>heder i lokalområdet.<br />
Arkitektkonkurrencen er gået i gang og afsluttes i<br />
foråret 2003. Både danske og udenlandske firmaer<br />
er med i den store udfordring, det er at skabe nye<br />
læringsrum og miljøer. Det første spadestik forventes<br />
taget i <strong>som</strong>meren 2004. Den samlede bevilling<br />
til gymnasiet udgør 79 mio. kr.<br />
14
SUNDHED og MILJØ<br />
I de senere år har befolkningens sundhedstilstand spillet en fremtrædende rolle i samfundsdebatten.<br />
2002 var ingen undtagelse. I vores verden har debatten logisk nok handlet om børn og<br />
unge; vi hører ofte udsagn om, at børn og unge rører sig for lidt, at mange har dårlige kostvaner,<br />
og at den generelle sundhedstilstand trænger til et løft. Både politisk og i praksis har debatten<br />
haft konsekvenser. Med udgangspunkt i kommunens overordnede folkesundhedsplan er<br />
der vedtaget en handleplan, der skal fremme børnenes og de unges sundhed og trivsel. I praksis<br />
har det blandt andet ført til skoleprojektet "Mere og bedre idræt", skoleboder med billig<br />
økologisk skolemad og to store projekter om unge og rusmidler.<br />
Sundhedsindsatsen er et naturligt element i arbejdet med at fastholde og udbrede miljøbevidstheden<br />
på skoler og institutioner, for spørgsmålet om en bæredygtig udvikling udspringer<br />
dybest set af ønsket om at sikre et sundt og godt liv for os selv og vore efterkommere.<br />
Miljøarbejdet i skoler og institutioner fylder meget i disse år – dels er det et prioriteret indsat<strong>som</strong>råde,<br />
dels er emnet velegnet i en eksperimenterende og tværfaglig undervisningsform,<br />
fordi miljøproblemer, natursyn og miljøforståelse i forskellige egne af verden rummer både<br />
geografiske, teknologiske, religiøse, demokratiske og kulturelle problemstillinger. På Vandværkstedet<br />
og Miljøskolen lærer børnene ikke kun om miljøet, de stifter samtidig bekendtskab med<br />
en lang række grundlæggende naturfaglige fænomener og emner.<br />
15
SUNDHED og MILJØ<br />
Sunde børn i Københavns skoler<br />
Københavns Kommune har opstillet en overordnet plan for arbejdet med folkesundheden frem til år<br />
2005. Folkeskolen er i planen nævnt <strong>som</strong> en af flere arenaer, hvor den sundhedsfremmende indsats skal<br />
koncentreres, og skolen er da også central, når det handler om børns sundhed, fordi skolen kan være med<br />
til at give eleverne viden, holdning og handlekraft i forhold til sundhed og trivsel.<br />
Skolerne i København har en god tradition for at arbejde med elevernes sundhed og trivsel, men der er<br />
også på dette område behov for at styrke og udvikle indsatsen. Derfor vedtog Uddannelses- og Ungdomsudvalget<br />
i 2002 en handleplan for, hvordan de københavnske skoler i højere grad kan befordre elevernes<br />
sundhed og trivsel og medtænke sundhedsfremme og forebyggelse bredt, så eleverne bliver i stand til at<br />
handle for at fremme egen og andres sundhed.<br />
For at opfylde denne målsætning er der opstillet følgende indsatsmål:<br />
• alle københavnske skoler skal udforme en sundhedspolitik i dialog med elever, forældre, lærere og det<br />
øvrige personale<br />
• sundhedsundervisningen skal kvalitetsudvikles i skolerne, og der skal ske en udvikling af de sundhedspædagogiske<br />
metoder<br />
• eleverne skal være mere fysisk aktive i skolerne<br />
• eleverne skal kunne købe sund og billig mad på skolerne<br />
• mobning skal forebygges i skolerne<br />
• børn og unge med særlige behov skal sikres støtte og en hurtig og effektiv indsats.<br />
Københavns Økologiske Sunde Skolemad (KØSS)<br />
I alt 8.000 elever og lærere har i dag mulighed for at købe lækre frokostretter i nyindrettede skoleboder og<br />
elevcaféer på en række skoler. Et par tusinde elever køber hver dag et helt måltid mad, og endnu flere<br />
handler i skoleboden.<br />
Mængden af økologiske varer varierer fra uge til uge, alt efter hvilke økologiske råvarer der er tilgængelige<br />
på markedet. Generelt øger KØSS den procentvise del af økologiske råvarer, og den sidste status viste, at<br />
KØSS i 2002 gennemsnitligt benyttede sig af ca. 60% økologiske råvarer.<br />
I 2002 har KØSS sat fokus på:<br />
• sunde kostvaner hos børn og unge i skolen for at fremme sundhed, velvære og indlæring<br />
• øget opmærk<strong>som</strong>hed på fysiske - og organisatoriske rammer for måltidet<br />
• pædagogik og læring: hvilke tiltag kan i samarbejde med skolerne sættes i gang for at øge elevernes<br />
handlekompetence i forhold til mad, miljø og sundhed.<br />
Det sidste betyder bl.a., at der skabes sammenhæng mellem maden i skoleboden og den mad, der fx produceres<br />
i hjemkundskab, samtidig med at der generelt på skolen sættes fokus på sund mad og sundhed.<br />
I løbet af 2002 kom antallet af skoleboder med sunde,<br />
økologiske og billige frokosttilbud op på i alt 16<br />
skoler, og inden udgangen af 2005 får alle københavnske<br />
elever og lærere mulighed for at købe mad<br />
fra KØSS.<br />
16
SUNDHED og MILJØ<br />
17<br />
Mere og Bedre Idræt<br />
Bordtennis, gymnastik med skum-redskaber, mini-tennis og floorball. Det er nogle af de idrætsgrene, elever<br />
og idrætslærere på seks skoler har stiftet bekendtskab med i projektet "Mere og Bedre Idræt". Projektet<br />
sluttede i efteråret 2002 efter at have kørt i to et halvt år <strong>som</strong> et pilotprojekt. Målet med projektet har været<br />
at knytte tættere bånd mellem skole og idrætsforeninger i lokalområdet og at tilbyde idrætslærerne på<br />
skolerne efteruddannelse i de lokale foreningers og specialforbunds regi. Et andet vigtigt mål har været at<br />
få flere elever i skolen til at lære den lokale idrætsforening at kende og derved få lyst til at melde sig ind i<br />
foreningen.<br />
I praksis foregik bordtennisprojektet ved, at skolerne fik stillet bordtennisborde, bold-kanon og masser af<br />
bats og bolde til rådighed, hvorefter idrætslærerne fik et 25 timers kursus tilrettelagt af Bordtennisforbundet.<br />
Dernæst stod der i en periode bordtennis på skemaet i elevernes gymnastiktimer og samtidig tilbød<br />
den lokale bordtennisklub eftermiddagstræning på skolen i ca. 3 måneder. Projektet blev afsluttet<br />
med et stort stævne, hvor alle 4. klasserne kæmpede mod hinanden.<br />
"Mere og Bedre Idræt" er nu ved at blive evalueret og finde sin endelige form, hvorefter nye skoler vil<br />
blive tilbudt ordningen.<br />
"Mere og Bedre Idræt" er et samarbejde mellem<br />
Danmarks Idræts-Forbund København, Kultur- og<br />
Fritidsforvaltningen og Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen<br />
og er økonomisk støttet af<br />
Idrætspolitisk Idéprogram og Lokale- og Anlægsfonden.<br />
De seks skoler der har medvirket i projektet er:<br />
Amager Fælled Skole, Grundtvigskolen, Sundpark<br />
Skole, Klostervængets Skole, Oehlenschlægersgades<br />
Skole og Nyboder Skole.<br />
Undersøgelse af mobning på skolerne<br />
Mobning er et problem for mange børn i de danske skoler. Undersøgelser fra bl.a. Børnerådet og WHO<br />
viser, at omkring 25% af eleverne på danske skoler har været udsat for mobning.<br />
For at undersøge hvilke indsatser de københavnske skoler har iværksat for at imødegå problemerne med<br />
mobning, gennemførte forvaltningen i efteråret en spørgeskemaundersøgelse på skolerne. Svarene viser, at<br />
langt de fleste skoler har gennemført tiltag for at imødegå mobning. Skolerne har typisk arbejdet med<br />
emnet på temadage eller –uger, nogle har gennemført særligt tilrettelagte undervisningsforløb og på mange<br />
skoler har mobning og trivsel også været drøftet i pædagogisk råd. Enkelte skoler har forankret indsatsen<br />
mod mobning i særlige arbejdsgrupper, i elevrådet eller i elevsikkerhedsudvalget (KESO). Derudover<br />
har en del elevsikkerhedsudvalg, selv sat mobning på dagsordenen i deres arbejde.<br />
Selvom mange skoler har arbejdet med mobnings-problematikken, er der er imidlertid endnu ikke så<br />
mange skoler, der har udarbejdet en egentlig anti-mobbepolitik, der omfatter både forebyggende tiltag og<br />
et egentlig beredskab, når mobning er konstateret. Derfor er der på baggrund af undersøgelsen nu truffet<br />
beslutning om, at Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen bl.a. skal udarbejde vejlednings- og inspirationsmateriale,<br />
<strong>som</strong> skolerne kan bruge i arbejdet med at lave anti-mobningspolitikker samt at der i<br />
samme forbindelse skal udarbejdes undersøgelsesmateriale, <strong>som</strong> de enkelte skoler kan bruge i en kortlægning<br />
af mobning og trivsel blandt eleverne.
SUNDHED og MILJØ<br />
Unge og rusmidler<br />
I efteråret 2002 indledte de tre borgmestre fra Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen, Familie- og Arbejdsmarkedsforvaltningen<br />
og Sundhedsforvaltningen et samarbejde med særligt fokus på indsatsen for<br />
unge, rusmidler og misbrug.<br />
Baggrunden er, at alle tre forvaltninger i forvejen arbejder med området, og formålet med samarbejdet er<br />
at etablere en sammenhængende forebyggende og sundhedsfremmende indsats lige<strong>som</strong> mulighederne for<br />
at guide unge med misbrugsproblemer videre til støtte og behandling skal styrkes.<br />
Samarbejdet har resulteret i en handleplan for unge, <strong>som</strong> fremover skal danne grundlag for kommunens<br />
indsats for forebyggende og sundhedsfremmende programmer i forhold til unges brug af alkohol, stoffer<br />
og tobak.<br />
På folkeskoleområdet vil der blive udviklet et sundheds- og livsstilsprogram, der skal styrke de store elevers<br />
selvværd, sociale kompetencer og positive sundhedsadfærd. Det er et program, der sammen med et<br />
styrket forældresamarbejde forhåbentlig vil føre til, at færre unge får problemer med rusmidler. På klubområdet<br />
og ungdomsuddannelserne ønsker borgmestrene også, at der bliver iværksat nye initiativer, <strong>som</strong><br />
kan sætte fokus på viden og dialog om brug af rusmidler.<br />
Miljøtjenesten<br />
Siden sin start i 2000 har Miljøtjenesten været et samarbejde mellem Miljø- og Forsyningsforvaltningen<br />
og Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen om at udvikle og tilbyde undervisning inden for miljøområdet<br />
til børn og unge i København. Det har blandt andet udmøntet sig i Vandværkstedet, organiserede<br />
besøg på miljøinstitutionerne, Naturværkstedet Kløvermarken og Øresundsmiljøskolen, og mottoet for de<br />
eksperimenterende miljøskoler er: "Hvis man <strong>som</strong> barn lærer at værdsætte naturens ressourcer, vil man<br />
bruge dem med omtanke hele livet."<br />
I 2002 blev det vedtaget, at også Familie- og Arbejdsmarkedsforvaltningen skal deltage i Miljøtjenesten fra<br />
1. januar 2003. Dermed bliver det i fremtiden også muligt at tilbyde målrettede miljøaktiviteter for børnehavebørnene.<br />
18
SUNDHED og MILJØ<br />
19<br />
Vand- og Energiværkstedet<br />
Vandværkstedet blev styrket i 2002 med nye faciliteter i form af en spildevandstunnel, en ny laboratoriebygning<br />
og tre både med en samlet kapacitet på 30 personer. Dermed er det muligt, at en hel klasse på én<br />
gang kan undersøge Damhussøens økosystem.<br />
En dag på Vandværksstedet kan fx bestå af undersøgelse af en fødekæde i Damhussøen. Det prøvede et<br />
biologihold fra 2.g, da de iført redningsvest og undersøgelsesudstyr røgtede ruser og tømte planktontræk.<br />
Der var masser af aborrer og skaller – og en ål på 1,20 meter og af solid tykkelse, der i første omgang havnede<br />
i bunden af gummibåden for fødderne af 13 hvinene gymnasieelever.<br />
Da aborrernes maveindhold blev åbnet, viste der sig at være stor variation. De store havde udviklet sig til<br />
rigtige rovfisk og havde småfisk i maven, de mellemstore havde snegle og lignende i tarmsystemet, og de<br />
mindste havde zooplankton i maven. Efter dataindsamling og den første analyse af resultaterne var det tid<br />
til at nyde lidt røget ål og aborre.<br />
2. g’ernes besøg i Vandværkstedet viste, at der er faciliteter til en både spændende og faglig interessant undersøgelse<br />
af en sø <strong>som</strong> biotop, og at der er potentiale til at videreudvikle et permanent besøgstilbud for<br />
gymnasieklasser.<br />
I 2002 blev det også besluttet at etablere et energiværksted i forbindelse med Vandværkstedet.<br />
Et energiværksted i København vil give en enestående mulighed for, at børn og unge gennem leg, oplevelser<br />
og eksperimenter får indsigt i og forståelse for energiens betydning <strong>som</strong> en ressource, der er værd at<br />
passe på.<br />
Der er planlagt syv værksteder med forskellige målgrupper og indhold, bl.a. et vedvarende energiværksted,<br />
en varmehytte og et sanse- og historieværksted. Energiværkstedet forventes færdigt i august 2004.<br />
I løbet af 2002 har Vandværkstedet været besøgt af<br />
148 skoleklasser og 25 voksenarrangementer, svarende<br />
til et besøgstal på mellem 3000 og 3500 personer.<br />
Det er en stigning i forhold til sidste år på<br />
omkring 10%.<br />
Øresundsmiljøskolen<br />
I 2001 og 2002 er der blevet afviklet pilotprojekter <strong>som</strong> forberedelse til en egentlig etablering af Øresundsmiljøskolen<br />
på Carls Bastion på Holmen.<br />
Hensigten med pilotprojekterne har været at udvikle og afprøve aktiviteter inden for miljøforhold, havbiologi,<br />
friluftsliv, historie og kulturhistorie - dels på Carls Bastion og Arsenaløen, dels i Københavns<br />
Havn og på Øresund - for herigennem at få overblik over aktuelle muligheder og begrænsninger.<br />
Temaerne blev valgt med henblik på at dække de fire hovedområder, <strong>som</strong> er Miljøskolens fundament:<br />
natur, kultur, miljø og friluftsliv.<br />
En 5. klasse var deltagere i ét af kulturhistorieprojekterne, "Det store Skånemarked" for at opleve en hverdag,<br />
<strong>som</strong> den udspillede sig på de store sildemarkeder i middelalderens Danmark.<br />
Klassen mødtes om morgenen på Arsenaløen, og samlet om et varmende bål, hørte de historien om<br />
Svend, Knud og Valdemar, fiskeriet på Øresund og de store sildemarkeder, hvorefter nogle drog ud for at<br />
fiske, mens andre blev tilbage for at forberede markedet. Efter fisketuren rensede eleverne de friske fisk,<br />
hvorefter de gik i gang med at røge og salte, mens der blev snakket om, hvorfor man saltede og røgede<br />
fisken, og hvorfor folk i middelalderen i det hele taget spiste så mange sild. Børnene tøvede lidt ved tanken<br />
om også at skulle spise fiskene, men da først duften af de nyrøgede sild bredte sig, ville de fleste alligevel<br />
gerne smage på dagens fangst.<br />
18 skoler deltog i projektet i 2002. I to måneder<br />
arbejdede 550 elever fra 32 klasser med temaerne:<br />
Havn, vand og miljø, sejlads og kano og "Det store<br />
skånemarked".
SUNDHED og MILJØ<br />
Miljøcertificering<br />
Som led i Dogme 2000, der er et samarbejde mellem fem miljøengagerede kommuner i Danmark, blev<br />
der i 2002 igangsat et pilotprojekt i Vanløse med forventning om at kunne opnå miljøcertificering i foråret<br />
2004. For Miljøtjenesten betyder det virkeliggørelse af første del af planen om at miljøcertificere alle<br />
skoler og institutioner i hele Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen.<br />
Efter oplæg fra Miljøtjenesten lavede alle skoler i foråret 2002 en indledende kortlægning af deres miljøforhold.<br />
Man fik tal for, hvor meget der bliver undervist i miljøemner i de forskellige fag, og hvor mange<br />
ekskursioner der knyttes til undervisningen. Man fik også tal for, hvor stort forbrug der er af energi og<br />
vand, og hvor meget affald der produceres. Ud fra disse oplysninger har skolerne sat sig mål for, hvordan<br />
de vil forbedre sig. Planen er, at skolerne hvert år skal opgøre disse tal, så det bliver muligt at se, om de<br />
lever op til deres egne mål.<br />
Den første kortlægning har allerede dannet grundlag for en række spændende miljøinitiativer på skolerne,<br />
<strong>som</strong> har grebet opgaven meget forskelligt an. Der har været fælles miljøtimer, miljødage og også miljøuger<br />
på nogle af skolerne. Der er lavet vægaviser, og flere steder er der udarbejdet miljøregler for klasserne, lige<strong>som</strong><br />
flere af skolerne har sat særligt fokus på papirforbrug og frasortering af papir til genbrug. Indførelse<br />
af økologisk skolemad indgår naturligt i skolernes miljøarbejde.<br />
Væksthus på Furesøkolonien<br />
Furesøkolonien har gennem en årrække arbejdet hen i mod en mere bæredygtig udvikling, både ved at<br />
udvikle undervisnings- og læringsbegreber på området, ved at styrke og udvikle samarbejdet mellem medarbejdergrupper<br />
og ved at fortsætte og udvikle Furesøkoloniens aktive, grønne og økologiske virk<strong>som</strong>hed.<br />
Et af projekterne har været at bygge et væksthus. For et par år siden etablerede Furesøkolonien en køkkenhave<br />
til stor glæde for både børn og voksne. Men der blev hurtigt behov for at kunne dyrke flere og<br />
anderledes grøntsager, og ønsket om et væksthus var stigende. Pludselig var muligheden der, da Nyboder<br />
Skole skulle have nye vinduer, og Furesøkolonien kunne overtage de gamle. En arkitekt hjalp med at tegne<br />
et smukt væksthus, og arbejdet med at forvandle de gamle vinduer til et nyt væksthus gik i gang. Både<br />
børn og voksne deltog i projektet og lang<strong>som</strong>t, men sikkert tog væksthuset form. I november måned stod<br />
væggene klar, tagspærene var rejst, og der blev holdt rejsegilde. Der mangler dog stadig en del arbejde, før<br />
Furesøkolonien er klar til at dyrke friske økologiske grøntsager til eget brug.<br />
20
DIALOG og DEMOKRATI<br />
Københavns Kommune har i flere sammenhænge sat fokus på demokratiet. I 2002 inviterede<br />
Udvalget for Demokrati- og Serviceudvikling alle københavnere til dialog om hverdagens<br />
demokrati. Det øgede fokus på demokrati, medindflydelse og borgerinddragelse præger også<br />
udviklingen i Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen.<br />
Brugere og borgere i lokalområdet inddrages i stadigt stigende omfang i forbindelse med<br />
større byggeprojekter, der er afsat særlige puljemidler til unges arbejde med demokratiprojekter,<br />
og medindflydelsen på sprogcentrene er blevet styrket gennem oprettelsen af kursistråd.<br />
Også på folkeskoler, gymnasier og hf-kurser arbejdes der med demokrati. En demokratikonference<br />
for et par år siden satte skub i demokratiudviklingen, og resultaterne fra konferencen<br />
kan nu ses <strong>som</strong> egentlige projekter på skoler og øvrige undervisningsinstitutioner.<br />
At dialog og demokrati spiller en vigtig rolle i skoleverdenen har sine indlysende grunde. Det<br />
danske samfund bygger i alle sine instanser på folkestyrets fundament; skolen har derfor også<br />
en opgave i at uddanne eleverne til aktive deltagere i samfundets udvikling. I skolens hverdag<br />
anspores eleverne til at træne i demokrati – i den daglige omgang med hinanden og ved at<br />
tage del i beslutningsprocesser. Her spiller elevrådsarbejde en nøglerolle.<br />
Lige <strong>som</strong> dialogen er vigtig for børnenes udvikling, er den også af stor betydning for det skolehjem-samarbejde,<br />
der er så vitalt for skolelivet. Og på skoler med en stor andel tosprogede<br />
elever er der erfaring for, at mange misforståelser ryddes af vejen, når det lykkes at komme i<br />
dialog med forældrene og skabe et egentligt skole-hjem-samarbejde.<br />
21
DIALOG og DEMOKRATI<br />
Elevråd går nye veje<br />
Juleturnering for 5. - 10. klasse, Haloween-fest og produktion af en film, der kan hjælpe de små, så de<br />
kan færdes mere sikkert på sportspladsen. Det er nogle af de arbejdsopgaver, elevrådet på Katrinedals<br />
Skole i Vanløse har arbejdet med. Som noget nyt har elevrådet nedsat en række udvalg, hvor alle interesserede<br />
elever kan deltage, og det har resulteret i en større interesse for elevrådsarbejdet.<br />
Grundlaget for den nye arbejdsform blev skabt på en demokratidag, hvor hele skolen arbejdede med elevdemokrati,<br />
medbestemmelse og elevråd. Udover valg af repræsentanter til elevråd og elevsikkerhedsudvalg<br />
opstillede eleverne ønsker og ideer til elevrådets arbejde, og det har givet det nyvalgte elevråd et godt<br />
grundlag for at tilrettelægge årets arbejde.<br />
For at sikre kontinuitet i elevrådsarbejdet blev det samtidig besluttet, at eleverne vælges <strong>som</strong> elevrådsrepræsentanter<br />
for en to-årig periode.<br />
Elevrådets nyeste projekt er en kampagnefilm om at vise hensyn til hinanden på udearealerne. Ideen udsprang<br />
af en henvendelse fra det lille elevråd, der bad om hjælp til at få bedre plads til de små elever på<br />
sportspladsen, fordi de små bliver skubbet væk af de store. Filmen skal vises for 2.-10. klasse.<br />
Ungeråd på Bispebjerg<br />
I efteråret 2002 besluttede Det tværfaglige Ungeteam på Bispebjerg at etablere et ungeråd med unge mellem<br />
12 og 18 år. Det tværfaglige Ungeteam består af medarbejdere fra ungdomsskole, folkeskole, klubber,<br />
lokalcenter og Kvarterløft Nordvest. Ungerådet skal kunne høres og derigennem sikres indflydelse på forskellige<br />
initiativer for bydelens ungdom. Ungerådet skal være for både ressourcestærke og ressourcesvage<br />
unge, og der vil blive lagt vægt på at involvere unge med anden etnisk baggrund end dansk.<br />
Der er udarbejdet en projektbeskrivelse - og organiseringen af Ungerådet er bygget op omkring to tovholdere,<br />
en fra skolerne og en fra klubberne. Tovholderne har afsat fem ugentlige timer til at få Ungerådet<br />
op at stå. De øvrige voksne i ungeteamet skal danne et "voksen-netværk", <strong>som</strong> kan stå til rådighed for de<br />
unge.<br />
Ungerådet skal have en uformel struktur, hvor de unges deltagelse bestemmes af deres interesser og kompetencer.<br />
Det bliver op til de unge selv at sætte rammerne for strukturen. De unge blev hjulpet i gang på<br />
en temadag, hvor de fik mere viden om demokrati og fik redskaber til at kunne begå sig i et demokrati.<br />
Ungerådet skal med tiden have eget lokale, og de forskellige kulturelle og sportslige aktiviteter, der sættes i<br />
gang, vil blive finansieret af puljemidler.<br />
22
DIALOG og DEMOKRATI<br />
23<br />
Klasseråd<br />
Et særligt kendetegn ved den danske folkeskole er, at ansvaret for børnenes udvikling, trivsel og læring ligger<br />
hos forældre og skole i fællesskab.<br />
Et godt samarbejde forudsætter ligeværdighed parterne imellem, og skal forældre og elever i deres samarbejde<br />
med skolen have mulighed for at føle et fælles ansvar for hele skolens liv og virke, må man udvikle<br />
samarbejdsformer, der giver alle parter - med hver deres forudsætninger - mulighed for at deltage på lige<br />
fod. Adskillige skoler arbejder sammen med skolebestyrelserne om at udvikle samarbejdsformer, der lever<br />
op til disse krav.<br />
En af samarbejdsformerne er klasseråd med tre-fire forældre (kontaktforældre), to-tre børn og mindst to af<br />
klassens lærere. På Matthæusgades Skole er der oprettet klasseråd i tre klasser.<br />
Klassens liv er et fælles ansvar, og klasserådet medvirker til, at der hele tiden er en gruppe af interesserede<br />
voksne bag lærerne og klassens liv. I fællesskab kan man her tage de ting op, der rører sig blandt forældre<br />
og elever.<br />
Klasserådet er opsøgende med hensyn til emner til forældremøder. Det er klasserådet og lærerne, der i fællesskab<br />
tilrettelægger skole-hjem-samarbejdet i klassen, lige<strong>som</strong> klasserådet kan tage initiativ til faglige,<br />
kulturelle og sociale arrangementer.<br />
Klasserådet diskuterer bl.a. oplæg til forældremøder, klassens årsplan, lejrskole, udetilladelse osv.<br />
Et af klasserådene på Matthæusgade Skole har besluttet at ændre skole-hjem-samtalerne, så de foregår rullende<br />
over hele året, hvor der fokuseres på en gruppe elever ad gangen, opfulgt af lærer-elev-samtaler og<br />
afsluttet med skole-hjem-samtaler, hvor forældre og elever deltager.<br />
Forældremødet i klassen<br />
Forældre har forskellige værdier og forestillinger. Fælles holdninger opstår ikke af sig selv, og der er<br />
grænser for enighed. Det er derfor en vigtig del af skole-hjem-samarbejdet at afgrænse, hvor langt de<br />
involverede parter er villige til at strække sig for fællesskabet. Det kræver åbenhed og tid at få afklaret forventningerne<br />
til skolen og hinanden.<br />
På Peder Lykke Skolen er nogle af de almindelige forældremøder erstattet af møder, hvor forældre, børn<br />
og lærere i fællesskab diskuterer og fastlægger, hvilke sociale spilleregler der er nødvendige for at opfylde<br />
de faglige mål og få det sociale fællesskab til at fungere. Kort sagt, hvad kan skole og forældre forvente af<br />
hinanden?<br />
Hvert år udarbejdes et sæt spilleregler for henholdsvis forældre, børn og lærere. Disse "spilleregler" vil<br />
være det daglige styringsredskab, <strong>som</strong> skal sikre, at børnene får optimalt udbytte af undervisningen, at<br />
lærerne får et godt arbejdsmiljø, og at forældrene kan blive tilfredse med skolen.<br />
Spillereglerne udsendes til alle hjem og er gældende for det kommende år. Blandt børnenes spilleregler<br />
kan nævnes, at de ikke må drille hinanden, mens lærerne ifølge deres spilleregler skal sørge for, at undervisningen<br />
er så varieret, at alle børn er aktive, og forældrene<br />
har en spilleregel om, at børnene skal møde veloplagte,<br />
udhvilede og have de praktiske ting i orden.
DIALOG og DEMOKRATI<br />
KESO – sikkerhed for elever<br />
Eleverne på de københavnske skoler har et forspring i forhold til deres kammerater på de fleste af landets<br />
øvrige skoler, når det gælder indflydelse på deres arbejdsmiljø. I snart tre år har eleverne i København<br />
nemlig haft mulighed for at foreslå forbedringer af arbejdsmiljøet gennem det lokale elevsikkerhedsudvalg.<br />
KESO (Københavns ElevsikkerhedsOrganisation) blev etableret på alle københavnske skoler i august<br />
2000. På landsplan fik eleverne først den samme mulighed fra august 2001, da loven om elevers og studerendes<br />
undervisningsmiljø trådte i kraft.<br />
Den nye lov har på mange områder taget udgangspunkt i erfaringer og metoder fra KESO.<br />
For eksempel omtaler den nye lov det fysiske, psykiske og æstetiske arbejdsmiljø på uddannelsesstedet - i<br />
København har der været arbejdet med sikkerhed, sundhed og trivsel. De københavnske elever skal foretage<br />
en vurdering af deres klasselokaler og lave en skolerundgang, hvor de sætter fokus på de sikkerheds-,<br />
sundheds- og trivselsmæssige aspekter. Denne kortlægning af undervisningsmiljøet danner så baggrund for<br />
en vurdering af hele området, og sammen med skolens ledelse kan der opstilles en plan for forbedringer.<br />
Det svarer til kravet i den nye lov om, at der skal udarbejdes en undervisningsmiljøvurdering.<br />
KESO adskiller sig dog på et væsentligt punkt fra den nye lov, der giver eleverne ret til at vælge to undervisningsmiljørepræsentanter<br />
til sikkerhedsarbejdet på skolen. KESO har elevsikkerhedsrepræsentanter for<br />
hver klasse fra 6. klasse og opefter, og de udgør skolens elevsikkerhedsudvalg. Repræsentanter fra elevsikkerhedsudvalget<br />
har ret til at indgå i skolens sikkerhedsgruppe.<br />
Sammenfattende kan man sige, at den københavnske model med KESO på flere områder er mere omfattende<br />
end det, loven lægger op til, i særdeleshed i forhold til lovgivningens krav om medbestemmelse og<br />
repræsentation.<br />
Etniske råd på de københavnske skoler<br />
En hel del af de københavnske skoler har oprettet et etnisk råd, der fungerer <strong>som</strong> et dialogforum mellem<br />
skolen og de tosprogede forældre, for at lette integrationen og styrke samarbejdet mellem skolen og de<br />
tosprogede hjem. Skoler med mange tosprogede elever, har en hverdag med stor kulturel forskellighed. I<br />
de etniske råd drøftes fx de problemer, <strong>som</strong> forskelligheden kan give anledning til i det daglige. De etniske<br />
råd har ingen egentlig beslutningskompetence, men rådene kan fx deltage i forberedende arbejde i<br />
skolebestyrelsen eller arrangere møde- og informationsaftener for de tosprogede forældre, hvor emnerne<br />
kan være skolens værdigrundlag, oplysning om de mange funktioner, der også er på skolen: skoletandplejen,<br />
skolepsykolog, SSP- samarbejde eller oplysning om vilkår i skolen, der kan give anledning til bekymring<br />
hos forældrene, fx kristendomsundervisning, idræt, hjemkundskab o.lign.<br />
De etniske råd består af repræsentanter for tosprogede forældre, skoleledelse og lærere og evt. et medlem<br />
af skolebestyrelsen.<br />
24
DIALOG og DEMOKRATI<br />
25<br />
Mødreprojektet for tosprogede<br />
Tosprogede forældre er lige<strong>som</strong> alle andre forældre forskellige. For de tosprogede gælder det derudover, at<br />
de befinder sig forskellige steder i deres integrationsproces og derfor har forskellige udgangspunkter for<br />
samarbejdet med skolen. De, der har boet i landet i mange år, kender den danske skole og dens traditioner<br />
for forældrenes aktive deltagelse i samarbejdet, mens de, <strong>som</strong> kun har været i landet i få år og har problemer<br />
med det danske sprog, kan have svært ved at forstå, hvordan skolen fungerer, og hvilke forventninger<br />
den har til forældrenes deltagelse i børnenes skolegang.<br />
På Enghave Plads Skole har man i flere år arbejdet med de tosprogede mødre. Ud fra mødrenes ønsker og<br />
behov har tosprogede lærere i samarbejde med en dansk lærer planlagt fem møder, der meget konkret<br />
afspejler børnenes skolegang:<br />
• et møde hvor skolens lokaler og faglokaler vises frem, samtidig med at mødrene får at vide, hvad der<br />
foregår i de enkelte klasser<br />
• et møde hvor psykolog, sundhedsplejerske, tandlæge m.fl. forklarer, hvad deres arbejde går ud på<br />
• et møde hvor skolens traditioner, fester og indsat<strong>som</strong>råder bliver præsenteret og drøftet<br />
• et møde hvor en politibetjent snakker kriminalitet med mødrene<br />
• et møde hvor mødrene besøger en økobase, et museum og deltager i en tur til Drejerens Hus, hvor<br />
indskolingen ofte er på hyttetur.<br />
Skolen sørger for børnepasning til alle møder og arrangementer.<br />
Tosprogede forældre i skolebestyrelser<br />
Ved skolebestyrelsesvalget i marts 2002, blev andelen af tosprogede forældre i skolebestyrelserne forøget<br />
væsentligt, idet der var en stigning fra 7 til 14%. Modersmålslærere, faglærere og skoleledere har gennem<br />
opfordringer, samtaler med forældrene, mødevirk<strong>som</strong>hed mv. ydet en stor indsats for at skabe interesse for<br />
skole-hjem-samarbejdet blandt de tosprogede forældre.<br />
Det er fortsat målet at styrke samarbejdet og dialogen med gruppen af tosprogede forældre gennem<br />
udviklingsprojekter på skolerne, bl.a. gennem etniske råd, men også gennem særlige tiltag på skolerne,<br />
<strong>som</strong> fx etniske aftner, mødreprojekter, ’forældreundervisning’, m.v.<br />
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen har i tilknytning til skolebestyrelsesvalget udgivet inspirationshæftet<br />
"Skole-hjem – samarbejde", der indeholder en række anbefalinger og gode ideer til, hvordan skolehjem-samarbejdet<br />
kan styrkes.
DIALOG og DEMOKRATI<br />
Elever og kursister udvikler demokratiet<br />
Under indsat<strong>som</strong>rådet "Elev- og kursistdemokrati" er der på de københavnske gymnasier og hf-kurser sat<br />
fokus på elevernes og kursisternes ønsker og initiativer. Det sker bl.a. gennem en reel øget medindflydelse<br />
på planlægningen af undervisningen, og ved i det hele taget at gøre elevdemokrati til en integreret del af<br />
skolens dagligdag. Deltagelsen i de demokratiske processer er både et mål i sig selv og et redskab til styrke<br />
den enkelte elevs demokratiske kompetencer. I 2002 fik gymnasie- og hf-eleverne mulighed for at søge<br />
midler fra en særlig demokratipulje, <strong>som</strong> bl.a. har til formål at støtte ideer til at forbedre og forny elevog<br />
kursistdemokratiet og at støtte aktiviteter, <strong>som</strong> bidrager til en større forståelse for kulturforskelle i en<br />
demokratisk proces. Der er givet støtte til en række forskellige projekter:<br />
I efteråret rejste elever fra Nørre Gymnasium til Sydafrika i anledning af FN’s verdenstopmøde om bæredygtig<br />
udvikling. Eleverne fokuserede på demokrati og miljø og fik samtidig indblik i de store kontraster<br />
mellem rige og fattige i landet.<br />
Et samfundsfagshold fra Østre Borgerdyd Gymnasium, tog på studietur til Norge og Sverige for at indsamle<br />
erfaringer med henblik på at forbedre demokratiet hjemme på skolen. Arbejdet blev afsluttet med<br />
en handleplan for elevdemokrati. Eleverne har efterfølgende været oplægsholdere på "Den 2. konference<br />
om hverdagens demokrati", hvor de fortalte om unges syn på demokrati og fremlagde den handleplan, de<br />
har udarbejdet. Konferencen er den afsluttende konference i Københavns Kommunes store projekt:<br />
"Hverdagens demokrati", hvor københavnere er inviteret til dialog om demokrati og dialog i kommunen.<br />
Vestre Borgerdyd Gymnasium og HF, Metropolitanskolen, HF-Centret Efterslægten og Frederiksberg<br />
Gymnasium satte sidste forår i fællesskab lys på kulturforskelle i projektet "Hans & Hassan". Formålet var<br />
at arbejde for en bedre gymnasiekultur og integration, der bygger på gensidig respekt.<br />
Endelig har aktive elever fra en række gymnasier og hf-kurser organiseret et kursus, "Aktiv – skole", hvor<br />
formålet var at skabe større engagement og interesse for det demokratiske arbejde blandt elever og kursister<br />
på de enkelte skoler.<br />
Medindflydelse på sprogcentre<br />
På sprogcentrene under Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen, der varetager danskundervisning for<br />
voksne udlændinge, er der oprettet kursistråd. Det varierer fra sprogcenter til sprogcenter, hvordan de<br />
enkelte råd fungerer, og hvad rådene vælger at sætte fokus på.<br />
Kursistrådet på Københavns Sprogcenter har fx med en henvendelse til ledelsen støttet lærerne i deres kritik<br />
af et af skolens lokaler, hvorefter problemet blev løst.<br />
Studieskolens kursistråd har gennemført en spørgeskemaundersøgelse for at finde relevante temaer for<br />
rådets fremtidige arbejde. Som en sideeffekt fungerede undersøgelsen samtidig <strong>som</strong> en evaluering af<br />
danskundervisningen og sprogcentrets aktiviteter i det hele taget. Kursistrådet brugte også undersøgelsens<br />
resultater i den offentlige debat – bl.a. i efterårets debat om lærebøgernes indhold, hvor de leverede et<br />
debatindlæg i Politiken, "Vi ved bedst hvad vi taler om", der bl.a. fremhæver, at sprogcentrenes undervisningsmateriales<br />
indhold ikke absorberes tankeløst, men tværtimod giver anledning til kritik og diskussion<br />
i undervisningen.<br />
26
DIALOG og DEMOKRATI<br />
27<br />
Dialog i byggeprojekter<br />
Dialog med brugerne er en væsentlig faktor, når der gennemføres byggeopgaver i Uddannelses- og<br />
Ungdomsforvaltningen. Ved at inddrage brugerne kan faciliteterne udvikles, så de er i overensstemmelse<br />
med brugernes ønsker og behov.<br />
Ved alle større byggeprojekter nedsættes et byggeudvalg med repræsentanter for brugerne. Byggeudvalgets<br />
opgave er at repræsentere skolens og fritidsinstitutionens synspunkter over for projektledelsen og sikre<br />
brugernes medindflydelse på det konkrete projekt.<br />
Det Maritime Ungdomshus ved Amager Strands Sejlklubs klubhus, <strong>som</strong> etableres i samarbejde med<br />
Kultur- og Fritidsforvaltningen, er et godt eksempel på samarbejde og dialog med brugere og borgere, idet<br />
der er etableret samarbejde med bl.a. "Kvarterløft Holmbladsgade", Amager Strand Sejlklub, Sundby<br />
Sejlforening og de lokale beboere i området.<br />
I planlægningsarbejdet med Eksempelprojektet i Valby har der været et tæt samarbejde med bl.a. Valby<br />
Skole og det lokale kultur og fritidsliv, lige<strong>som</strong> lokalområdets beboere blev inviteret til borgermøde, hvor<br />
skitseprojekterne for Ovnhallen og Prøvehallen blev præsenteret.
RUMMELIGHED og INTEGRATION<br />
"En smuk skål salat, hvor man se de enkelte ingredienser", skrev borgmester Per Bregengaard<br />
for et par år siden i bogen "Integrationspolitik". Han sigtede til det danske samfunds udvikling<br />
mod et multikulturelt præget samfund. I Uddannelses- og Ungdomsforvaltningens "salatskål" er<br />
ingredienserne børn, unge og voksne i udvikling.<br />
Det er en mangfoldighed af mennesker, der befolker de københavnske skoler og institutioner,<br />
og derfor passer systemerne ikke altid til menneskene. Princippet om at tage udgangspunkt i<br />
den enkelte elev – det enkelte menneske - kræver derfor evne til at tænke og handle utraditionelt<br />
for at skabe nye rum og muligheder, der matcher mangfoldigheden, hvad enten det drejer<br />
sig om tosprogede elever eller unge, der har svært ved at finde fodfæste.<br />
Det er mange fremtidsmuligheder at vælge mellem for et ungt menneske. Flere og flere søger<br />
gymnasiet. Men der er også en stor gruppe unge, der er forvirrede og usikre på deres liv og<br />
har svært ved at navigere i dagligdagen og overskue fremtiden. De skal have hjælp og alternative<br />
muligheder for at finde – eller genfinde – kursen fremad. For nogle unge handicappede kan<br />
det være endnu sværere at få mulighed for at vælge og finde et fremtidigt fodfæste. Derfor<br />
iværksættes der i disse år en række meget forskelligartede tilbud, der dog alle har det tilfælles,<br />
at de skal hjælpe de unge til at finde netop den uddannelsesvej, der er rigtig for den enkelte<br />
unge.<br />
29
RUMMELIGHED og INTEGRATION<br />
Tosprogede børn skal lære mere<br />
Forskellige undersøgelser har vist, at alt for mange tosprogede børn i Danmark lærer for lidt. Det er de<br />
københavnske folkeskoler ved at rette op på. Der er inden for de sidste fire år etableret sprogcentre på de<br />
38 københavnske folkeskoler, der har flest tosprogede elever. Disse sprogcentre sørger for at gøre undervisningen<br />
i dansk <strong>som</strong> andetsprog så effektiv og målrettet <strong>som</strong> overhovedet muligt, og sprogcentrenes lærere<br />
får en omfattende efteruddannelse (240 timer fordelt på to år), <strong>som</strong> gør dem til specialister til denne<br />
opgave.<br />
Etableringen af sprogcentrene og efteruddannelsesforløbet er blevet evalueret i 2002, og tilbagemeldinger<br />
fra skolelederne på de 38 skoler viser, at sprogcentrene og uddannelsesforløbene har betydet et markant<br />
kvalitetsløft i undervisningen af de tosprogede elever.<br />
I 2003 vil denne indsats blive fulgt op med en massiv efteruddannelsesindsats for de almindelige faglærere.<br />
I alt 1000 lærere kommer på kursus i dansk <strong>som</strong> andetsprog i fagundervisningen de kommende par år.<br />
Se hvad jeg har lært i modtagelsesklassen<br />
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen og lærerne i modtagelsesklasserne har i 2002 haft travlt med at<br />
udvikle nye metoder til evaluering af elevernes udbytte af undervisningen. Kvalitet i evalueringen er vigtig<br />
for at kunne forbedre udslusningen af elever fra M-klasser til almindelige klasser. Nyt er porteføljemetoden,<br />
hvor eleven udvælger repræsentative arbejder med henblik på vurdering. Forvaltningens konsulenter<br />
har været i Århus og hentet inspiration fra deres nu 4-årige udviklingsarbejde i portefølje i dansk, matematik<br />
og fremmedsprog i almindelige klasser.<br />
En erfaren lærer fra Århus holdt i efteråret et ni-timers kursus for 18 modtagelsesklasselærere, og otte af<br />
disse deltager desuden i et udviklingsprojekt om metoden. Det er hensigten, at alle modtagelsesklasselærere<br />
fra næste skoleår skal bruge metoden, så alle elever, der udsluses fra en københavnsk modtagelsesklasse,<br />
har en præsentationsportefølje med sig til sin nye klasse. En mappe med ting og sager, der viser, hvad<br />
hun/han har lært i løbet af perioden i modtagelsesklassen.<br />
En vigtig pointe i porteføljemetoden er, at eleverne i starten af et emne eller forløb sætter sig individuelle<br />
mål, og at læreren sammen med klassen sætter fælles mål. Evalueringen af elevens arbejder ses i forhold til,<br />
om målene er nået. Det er en stor udfordring at formulere målene på dansk, når eleverne først er ved at<br />
lære at beherske sproget.<br />
De arbejder, eleven vælger til sin portefølje, skal begrundes gennem en "adgangsbillet", fx: "Jeg har valgt<br />
dette billede, fordi det viser, jeg er glad og griner, - fordi jeg husker hvad farverne hedder, - fordi så husker<br />
jeg, hvad mine lærere har fortalt mig".<br />
Sammen med præsentationsporteføljen følger også andre udslusningspapirer, bl.a. lærerens vurdering af,<br />
hvor meget dansk og matematik eleven har lært set i forhold til målene for matematik og dansk <strong>som</strong><br />
andetsprog.<br />
30
RUMMELIGHED og INTEGRATION<br />
31<br />
Tosprogede piger lærer dansk i skoven<br />
På Voldparken Skole får tosprogede piger i 4.-6. klasse et ekstra danskundervisningstilbud. Det er piger<br />
<strong>som</strong> egentlig er ret dygtige til dansk, men <strong>som</strong> har brug for at blive bedre til at håndtere mødet med<br />
sværere litterære tekster.<br />
Lærerne tilrettelægger undervisningen alternativt, og lader fx undervisningen foregå i skoven i tilknytning<br />
til en økobase, hvor pigerne arbejder anderledes teoretisk med litterære tekster, idet litteraturen bruges<br />
<strong>som</strong> et laboratorium, hvor man kan afprøve forskellige muligheder i teksten. Dette afprøves i skoven gennem<br />
fx dramaøvelser og ved at kræve mere dansksprogligt af eleverne, end de tør give udtryk for i klasseværelset,<br />
hvor dygtigere kammerater ofte kan være en psykologisk barriere for, hvad man tør sige og prøve<br />
af. Endnu er pigerne på et stade, hvor edderkopperne er farlige og myrerne er ulækre. Men de har allerede<br />
bedt om at få lov til at overnatte i skoven – så deres grænser er flyttet på disse punkter.<br />
Unge tosprogede motiveres til uddannelse<br />
Der kommer stadig unge tosprogede til byen i forbindelse med familiesammenføring. De tilbydes undervisning<br />
i folkeskolens Modtagelses III-klasser og Ungdomsskolens Kursus for Udlændinge. Fælles for eleverne<br />
er, at de har en kort skolebaggrund i Danmark og dårligt kendskab til deres fremtidige uddannelsesmuligheder.<br />
Med støtte fra Undervisningsministeriets pulje "Kvalitet i Ungdomsvejledningen" har Center for<br />
Vejledning i 2002 iværksat seks intensive 4-ugers vejledningsforløb for disse unge, hvor de kommer igennem<br />
følgende forløb:<br />
• orientering om uddannelses- og erhvervsmuligheder, bl.a. gennem Ung til Ung Vejledning og ekskursioner<br />
• tema om kulturmødet, diskrimination, danske ungdomsværdier, forældre-dialog og inddragelse af rollemodeller<br />
• selvundersøgelse, forældrearrangementer, skole- og virk<strong>som</strong>hedsbesøg<br />
• uddannelsesplan udarbejdes og fremlægges.<br />
Derudover har eleverne udarbejdet en logbog i forbindelse med hele forløbet, og andre unge tosprogede<br />
rollemodeller har deltaget <strong>som</strong> oplægsholdere og gæstelærere, hvilket har været til stor inspiration for de<br />
unge.<br />
De foreløbige erfaringer viser, at de unge har fået en meget mere realistisk opfattelse af deres uddannelsesog<br />
jobmuligheder. De unge har fået større selvtillid og perspektiveret deres mål for fremtiden, og de stille<br />
piger har fået sat ord på deres fremtidsplaner. Forældrene har vist stor interesse for forløbet og deltaget<br />
aktivt ved forældrearrangementerne.
RUMMELIGHED og INTEGRATION<br />
Dansk <strong>som</strong> andetsprog for unge<br />
"Vi skal tale dansk, så bliver vi gode til det", siger en elev fra et af ungdomsskolens hold i "Dansk <strong>som</strong><br />
andetsprog".<br />
Københavns Kommunes Ungdomsskole tilbyder undervisning i dansk <strong>som</strong> andetsprog otte gange om<br />
ugen forskellige steder i byen. Eleverne kommer fra mange lande og bydele og går enten i skole på Kursus<br />
for Udlændinge i ungdomsskolen eller i modtagelsesklasser. Enkelte er fra folkeskoleklasser.<br />
Et eksempel er en ung pige, der er sent ankommet, og går til dansk <strong>som</strong> andetsprog på andet år. Pigen<br />
kunne intet dansk, da hun kom, og det var næsten umuligt at kommunikere med hende, da hun heller<br />
ikke kunne engelsk. Nu snart to år efter er der sket utrolige fremskridt. Det at gå i ungdomsskolen har<br />
betydet så meget for hende, at hun i år har taget fem veninder med fra modtagelsesklassen. De kommer<br />
troligt hver gang, og der er ikke tid til pjank, for de vil lære noget.<br />
Der kommer ofte en forælder forbi og kigger ind til undervisningen. Tilliden til at deres barn er til undervisning,<br />
og at læreren er god nok og passer på deres barn er vigtig. "Må min mor ringe til dig og spørge,<br />
om jeg har været her", spørger en af de unge forsigtigt. Når forældrene er trygge, lærer de unge også mere.<br />
De vil lære dansk, fordi de ved, at det er nødvendigt for dem. Og de kommer igen og igen.<br />
Det er ungdomsskolens ønske at styrke denne undervisning i fremtiden for at støtte disse unge i integrationsprocessen.<br />
Nye Veje til Uddannelse<br />
Københavns Kommune har en politisk målsætning om, at 95% af alle unge kommer i gang med en ungdomsuddannelse<br />
og for at være med til at opfylde dette mål har Center for Vejledning i samarbejde med<br />
Ungdomsskolen i 2002 igangsat projektet "Nye Veje til Uddannelse", der har fået støtte fra<br />
Undervisningsministeriets pulje "Kvalitet i Ungdomsvejledningen". Projektet er et vejledningsforløb for<br />
uafklarede unge.<br />
"Nye Veje til Uddannelse" består af fem-ugers moduler med et dagligt program fra kl. 9-14. De unge, der<br />
er færdige med skolen, men <strong>som</strong> ikke er begyndt på en ungdomsuddannelse, får et bredt indblik i forskellige<br />
uddannelses- og erhverv<strong>som</strong>råder, og de får særligt indblik i et område, <strong>som</strong> de selv vælger.<br />
De unge møder andre unge under uddannelse og folk i job, <strong>som</strong> kan fortælle om, hvordan det er at<br />
uddanne sig til og arbejde inden for forskellige områder. De unge får sat ord på deres styrker, ambitioner<br />
og interesser og får hjælp til at udpege særlige områder, <strong>som</strong> de har lyst til at arbejde med og forbedre sig<br />
på.<br />
Målet er at finde den uddannelsesvej, der er rigtig for den enkelte unge. I løbet af de fem uger vil de unge<br />
få hjælp til at lave en uddannelsesplan for det videre forløb, hvad enten det er et grundforløb på Teknisk<br />
skole, EGU, en længere praktikperiode eller noget helt andet.<br />
I efteråret 2002 har 23 unge gennemført kurset, og langt de fleste er blevet afklaret med henblik på videre<br />
uddannelse. En håndfuld unge er stadig uafklarede og har behov for videre vejledning og socialpædagogisk<br />
støtte.<br />
32
RUMMELIGHED og INTEGRATION<br />
33<br />
Nye Veje i Bispeparken<br />
Medarbejderne i det særlige klubtilbud "Blå Time" i Bispeparken stod på et tidspunkt over for det problem<br />
at skulle finde et andet klubtilbud til en gruppe på omkring 15 drenge, der hidtil havde hørt til Blå<br />
Times faste klientel. Drengene var efterhånden blevet for gamle til Blå Time, og gruppens sociale adfærd<br />
og kontakt til det kriminelle miljø gav anledning til voksende bekymring.<br />
Medarbejderne i Blå Time tog problemet op i SSP-samarbejdet, hvorefter der blev udarbejdet en projektbeskrivelse,<br />
og gruppen fik bevilget friplads i en anden klub, "Underhuset", på betingelse af, at der blev<br />
ydet en særlig indsats over for drengene, da flere af dem også havde individuelle problemer i forhold til<br />
uddannelse eller arbejde. Da gruppen skulle gå nye veje - ny klub og ny hverdag - fik projektet bevilget<br />
en fuldtidsmedarbejder i et år <strong>som</strong> støtte. Der er nu udarbejdet en midtvejsevaluering, og det forventes, at<br />
ti af gruppens unge vil være integreret i Underhuset til <strong>som</strong>mer.<br />
Spydspids-skolen<br />
"Hvis det her lykkes, så har det været et kæmpe skridt for mig – et skridt ind i min fremtid".<br />
Sådan indledes en evalueringsrapport fra Center for Forskning i Socialt Arbejde om Spydspidsens arbejde<br />
med udsatte unge.<br />
Spydspidsen er et projekt, der indgår i kommunens samlede handleplan "Fælles Ansvar for særligt utilpassede<br />
unge". Der er tale om en gruppe unge <strong>som</strong> ikke længere kan rummes i det almindelige skolesystem,<br />
unge <strong>som</strong> har meget dårlige erfaringer med overhovedet at gå i skole.<br />
Spydspids-skolen er resultatet af en særlig indsats mellem Spydspidsen og ungdomsskolen. Idéen var<br />
egentlig at give denne gruppe unge særligt målrettede tilbud i ungdomsskolen, men de unge kom ikke.<br />
Derfor blev Spydspidsen og ungdomsskolen enige om at placere et særligt undervisningstilbud i<br />
Spydspidsens lokaler i Gothersgade. I efteråret 2002 gik det fjerde hold i gang på skolen, og indtil nu har<br />
12 unge afsluttet et skoleforløb. Skolen var fra starten ikke tænkt <strong>som</strong> prøveforberedende, men da flere af<br />
de unge gerne ville aflægge prøver, valgte Spydspidsen og ungdomsskolen at føre eleverne op til afgangsprøver.<br />
Tre ud af fire gennemførte prøverne og bestod. Disse tre unge går nu efterfølgende videre i det<br />
ordinære uddannelsessystem. Ungdomsskolen har besluttet at intensivere og udvide denne aktivitet i<br />
2003.
RUMMELIGHED og INTEGRATION<br />
På VIPpen til arbejde og uddannelse<br />
Nogle unge er forvirrede og usikre på deres liv, de har svært ved at navigere i dagligdagen og kommer ofte<br />
i konflikt med etablerede systemer. Så kan det være svært at overskue og tage hul på fremtiden. Projekt<br />
"Vejledning I Praktik" (VIP) har det sidste halvandet år gjort sig mange positive erfaringer med at hjælpe<br />
disse unge med at tage skridtet frem mod fremtiden. VIP er et 3-årigt udviklingsprojekt rettet mod unge i<br />
fare for marginalisering fra uddannelse og arbejde. Projektet, der blev foreløbigt evalueret i 2002, modtager<br />
støtte fra den Europæiske Socialfond og Københavns Kommune.<br />
Et eksempel på et vellykket vejledningsforløb er Thomas, <strong>som</strong> er 18 år, i praktik i et tømrerfirma og godt<br />
i gang med grundforløbet på tømrerlinien på teknisk skole. Han klarer sig godt, selvom der godt kan<br />
smutte en enkelt fraværsdag hist og her, men det sker ikke så ofte mere.<br />
Thomas blev tilknyttet VIP for godt et år siden, og hans baggrund er en ustabil skolegang, småkriminalitet,<br />
manglende sociale kompetencer og ringe opbakning hjemmefra. I projektet fik han en praktikplads<br />
og samtidig en faglig og en social mentor til at støtte ham i forløbet. Mentorerne bærer en stor del fortjenesten<br />
for, at han stadig er på praktikstedet i dag.<br />
Det centrale ved projektet er den dobbelte mentorordning, hvor både en faglig og social mentor støtter<br />
den unge i praktik- og jobtræningsforløb. Ordningen har sin styrke i at virk<strong>som</strong>hederne er rigtige produktionsvirk<strong>som</strong>heder<br />
og ikke socialpædagogiske foranstaltninger. Den foreløbige evaluering viser, at den faglige<br />
og sociale mentor spiller en afgørende rolle i den unges fastholdelse i praktikken. Særligt den sociale<br />
mentor fremhæves <strong>som</strong> den væsentlige voksenkontakt, der er med til at få en stor del af hverdagen til at<br />
hænge sammen.<br />
Fyraftensmøder, seminarer m.m. er vigtige faktorer i fastholdelsen<br />
af mentorordningen på virk<strong>som</strong>hederne. Her<br />
har de faglige mentorer mulighed for erfaringsudveksling<br />
og det giver samtidig projektet et friskt billede af, hvordan<br />
mentorordningen fungerer i dagligdagen.<br />
Nyt jobprojekt for unge med særlige behov<br />
For unge med generelle eller specifikke indlæringsvanskeligheder er mulighederne for uddannelse og job<br />
ekstra vanskelige: Det normale arbejdsmarked er alt for svært, et skånejob vil kræve meget støtte, og<br />
udfordringen på de beskyttede værksteder er for lille. Ungdomsskolen i Utterslev (UiU) - Københavns<br />
Kommunes specialskole for unge, der har generelle eller specifikke indlæringsvanskeligheder - har iværksat<br />
et jobprojekt for denne målgruppe. Der er etableret en jobformidling for de unge, og gennem kontakter<br />
til private og offentlige virk<strong>som</strong>heder, skabes der særlige skånejob for de unge, hvor de får den støtte og<br />
hjælp, der er nødvendig for at klare et skånejob, og særlig hjælp og støtte til kurser eller praktikforløb, der<br />
kan hjælpe de unge på vej. Projektet, <strong>som</strong> er fireårigt, er nu halvvejs og har fået mange gode erfaringer:<br />
Der er etableret 12 skånejob (de 11 i private virk<strong>som</strong>heder!), fem unge er kommet i praktik og seks unge<br />
er på vej i praktik eller nyetablerede skånejob.<br />
Elevtallet på UiU og dermed også brugerne af UiU’s jobformidling er stigende. Derfor er jobformidlingen<br />
udvidet med en medarbejder, og arbejdet med at skabe kontakt til erhvervslivet og skaffe flere praktikpladser<br />
og skånejob intensiveres.<br />
34
RUMMELIGHED og INTEGRATION<br />
35<br />
Sprogcentre samarbejder med erhvervslivet<br />
De københavnske Sprogcentre samarbejder i stigende grad med erhvervslivet om udvikling og opkvalificering<br />
af medarbejdernes kommunikative kompetence <strong>som</strong> et led i virk<strong>som</strong>hedernes integrationspolitik. Det<br />
drejer sig ikke kun om medarbejdere, <strong>som</strong> er i beskæftigelse, men også om kommende medarbejdere, <strong>som</strong><br />
fx DSB-togførere, der hos Københavns Sprogcenter skal have den sidste udtalemæssige afpudsning inden<br />
den afsluttende togførereksamen.<br />
Som et eksempel på samarbejde mellem kommune og erhvervsliv kan nævnes Sprogcentret Kigkurrens<br />
danskundervisning på virk<strong>som</strong>heden Radiometer, hvor der - i takt med, at produktionen er blevet organiseret<br />
i medstyrende grupper - stilles større krav til medarbejdernes sprogkundskaber. På den baggrund<br />
henvendte virk<strong>som</strong>heden sig derfor til sprogcentret, <strong>som</strong> i samarbejde med virk<strong>som</strong>heden og KAD<br />
Storkøbenhavn udviklede et uddannelsesforløb <strong>som</strong> et tilbud til medarbejderne.<br />
Specialundervisning til sprogcenterkursister<br />
I gråzonen mellem den ordinære undervisning i dansk <strong>som</strong> andetsprog for voksne udlændinge og specialundervisningen<br />
for voksne befinder der sig en gruppe kursister med behov for særlige undervisningstilbud.<br />
For at imødekomme denne gruppes behov og for at udvikle samarbejdet mellem sprogcentrene og<br />
specialundervisningsinstitutionerne er der i løbet af 2002 udviklet en samarbejdsmodel for sprogcentrene,<br />
Hovedstadens Ordblindeskole (HO), Center for Specialundervisning, (CSV) og Københavns<br />
Voksenundervisnings Center (KVUC). Samarbejdsmodellen blev i slutningen af året afprøvet <strong>som</strong> pilotprojekt,<br />
så der nu er etableret faste procedurer for samarbejdet med specialskolerne. Det har været en stor<br />
fordel for sprogcentrene at tydeliggøre handlemulighederne for kursister med særlige vanskeligheder –<br />
også i forhold til vurderinger af hvorvidt et særligt tilbud skal placeres på et sprogcenter eller en specialskole.
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen og de københavnske skoler og institutioner har gennem<br />
de senere år kvalificeret den fælles udviklingsproces bl.a. ved at målrette udviklingsarbejdet<br />
i forhold til indsat<strong>som</strong>råder og ved at udarbejde udviklingsplaner for skoler og institutioner.<br />
Uddannelses- og Ungdomsudvalget har vedtaget en udviklingsstrategi for skoler og institutioner<br />
for 2002-2006. Udviklingsstrategien skal først og fremmest effektueres gennem udviklingsprogrammer,<br />
der skaber sammenhæng mellem de overordnede politiske mål og skolernes og<br />
institutionernes egne forudsætninger og interesser for udvikling. I 2002 blev der på folkeskoleområdet<br />
iværksat fire udviklingsprogrammer, der alle fokuserer på, at udviklingsarbejdet skal<br />
foregå i tæt tilknytning til efteruddannelse og netværksarbejde for ledere og det pædagogiske<br />
personale.<br />
I en tid og et samfund, hvor udviklingen går hurtigt, er det vigtigt at udvikle fritidstilbud, der på<br />
én gang kan skabe variation, sammenhæng og tryghed i børnenes hverdag. De københavnske<br />
fritidsinstitutioner skal være levende udviklingsrum, hvor alle børn føler sig hjemme og indgår i<br />
fællesskaber, og institutionerne skal leve op til forældrenes forventninger om, at børnene møder<br />
omsorg i trygge rammer. Der er i 2002 skabt større tryghed for forældrene ved at give<br />
pladsgaranti for de 10-11-årige børn – og samtidig er fritidsklubberne blevet aldersopdelt - så<br />
udgangspunktet nu er, at børnene indgår i børnegrupper, der svarer til deres modenhed, evner<br />
og interesser. Samtidig er klubarbejdet for de unge blevet revideret i 2002, så det i højere grad<br />
kan imødekomme de unges behov og ønsker.<br />
37
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
Klare mål<br />
10 skoler har i 2002 deltaget i udviklingsprogrammet "Klare mål", hvor 95 lærere har været på kursus i at<br />
sammentænke elevernes almene kompetencer med de faglige mål, <strong>som</strong> skolerne nu er forpligtede til at<br />
bygge deres undervisning på.<br />
Sammentænkningen af faglige mål og elevernes almene kompetencer er en opgave for hele skolen. Det<br />
handler fx om, hvordan skolen indretter sine fysiske rammer, hvordan man organiserer sig i klasser og<br />
hold og med hvilken fleksibilitet, og det handler om værdier og omgangsformer. Her kan de lærere, der<br />
har været på kursus, vende tilbage <strong>som</strong> inspiratorer.<br />
Sammentænkningen er vigtig, for kun når elevernes almene kompetencer tænkes sammen med de faglige<br />
mål, kan fagene for alvor få gennemslagskraft: Et mobbet barn har svært ved at finde overskud til at lære,<br />
og kun hvis man kan arbejde sammen med andre, når man i dag videre fx inden for naturvidenskaberne.<br />
Fra efteråret 2003 skal 20 særlig interesserede lærere i gang med to moduler af en relevant pædagogisk<br />
diplomuddannelse (pd). De skal netop arbejde med spørgsmålet om, hvordan skolens mange elementer<br />
kan arbejde sammen for at styrke fagligheden, og gennem den uddannelse kan de hjælpe skolen med at<br />
træffe kvalificerede valg, når man vil ændre struktur og indhold.<br />
Samtænkning<br />
Samtænkning mellem skoler og fritidsinstitutioner har været et indsat<strong>som</strong>råde i Uddannelses- og<br />
Ungdomsforvaltningen gennem flere år, og i 2002 blev Fase 2 indledt. Ti skoler og samarbejdende fritidshjem<br />
har i 2002 arbejdet med det nye udviklingsprogram for samtænkning, hvor der lægges vægt på at<br />
fremme tættere samarbejdsrelationer mellem pædagoger og lærere samt forældre og skole/fritidshjem for at<br />
styrke den fælles indsats i forhold til det enkelte barn.<br />
Et led i udviklingsprogrammet er en fælles obligatorisk efteruddannelse, der blev indledt i 2002 med et<br />
startseminar på Danmarks Pædagogiske Universitet for 157 deltagere. Sideløbende med den fælles efteruddannelse,<br />
<strong>som</strong> blev varetaget af CVU København & Nordsjælland, har deltagerne arbejdet med deres<br />
egne projekter. Forløbet blev afrundet med et slutseminar, hvor deltagerne præsenterede deres projekter<br />
for hinanden i form af boder, hvor der blev fortalt mange positive historier om udviklingen i samtænkning<br />
- fx i forhold til samarbejdsrelationer, fælles konkrete projekter, målsætning og evaluering. Der var en<br />
professionel stolthed over, hvor langt man var nået i de fælles bestræbelser på at børnene skulle opleve<br />
indholdsrige dage med fokus på læring og oplevelser.<br />
De gode historier handlede bl.a. om at inddrage fritidshjemmenes fysiske rammer i det daglige, og om<br />
hvordan man skaber et fælles professionelt fundament for samarbejdet mellem pædagoger og lærere.<br />
Forvaltningen vil gennem samtaler med udviklingsforaene og netværksmøder med ressourcepersoner samarbejde<br />
om den fortsatte proces.<br />
38
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
39<br />
Læring med it<br />
Skolernes it-udvikling støttes stærkt i disse år – bl.a. ved at kvalificere vejlederopgaverne i forhold til it og<br />
medier på de enkelte skoler. Dels kvalificeres skoleledere til at varetage skolens overordnede it-strategiske<br />
udvikling, dels kvalificeres skolens centerteam, der typisk består af skolebibliotekar, den pædagogiske itvejleder<br />
og lærere med medieerfaringer, og endelig får alle lærere det pædagogiske it-kørekort.<br />
Udviklingsprogrammet "Læring med it" er godt i gang, og 15 skoler deltager i et tre-årigt forløb. It og<br />
mediers placering i skolens undervisning og elevernes læring påvirker hele skolens organisering og stiller<br />
nye krav til såvel lærere <strong>som</strong> ledelse. Udviklingsprogrammet har derfor haft et dobbelt sigte:<br />
• at kvalificere skoleledere til at varetage skolens overordnede it-strategiske udvikling<br />
• at kvalificere skolens centerteam til en pro-aktiv it- og medievejledning.<br />
I efteråret 2002 har de 15 skolers centerteam – i alt omkring 80 it/medievejledere og skolebibliotekarer –<br />
deltaget i en 30 timers efteruddannelse. Efteruddannelsen fokuserede bl.a. på læreprocesser og læringsrum,<br />
børne- og mediekultur, kulturanalyse, vejledning og supervision. I forløbet har skolernes ledelse deltaget<br />
i en del af programmet.<br />
Sideløbende med efteruddannelsen har pædagogiske konsulenter fra forvaltningen været på besøg på de<br />
15 skoler for at drøfte og igangsætte skolernes egne projekter. Disse besøg følges op i foråret 2003.<br />
Skoleledelsen vil – også i løbet af foråret - få lejlighed til at afprøve "Skoleledernes it-værktøjskasse". Itværktøjskassen<br />
er under udvikling i et samarbejde mellem skoleledere fra København og Odense og med<br />
Skolemedi@.<br />
Grøn skole og institution<br />
Syv skoler har deltaget i udviklingsprogrammet Grøn skole og institution, idet en række af deres lærere<br />
har deltaget i et fælles efteruddannelsesforløb med det formål at igangsætte arbejdet med bæredygtig<br />
udvikling på skolerne.<br />
Desuden arbejder skolerne med deres egne projekter i relation til udviklingsprogrammets tema.<br />
Skolernes egne projekter er af meget forskellig karakter. En skole arbejder fx meget ambitiøst med at formulere<br />
en læreplan for alle skolens klassetrin i forhold til bæredygtig udvikling. En anden skole arbejder<br />
med udearealerne, hvortil skolen har modtaget midler fra "Legepladspuljen", og hvor det nu gælder om at<br />
udvikle mulighederne for at inddrage udearealerne i undervisningen - fx ved at etablere bistader eller lave<br />
økologiske køkkenhaver.<br />
Læs mere om de københavnske skoler og institutioners arbejde med bæredygtig udvikling i tema-afsnittet:<br />
Natur og Miljø
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
Pladsgaranti til de 10-11 årige<br />
I 2002 blev der indført pladsgaranti for børnene i aldersgruppen 10 – 11 år. Oprindeligt var arbejdet med<br />
større børn i fritidsklub baseret på frie aktiviteter uden kontrol af fremmøde, fordi fritidsklubtilbuddet<br />
ikke er et pasningstilbud, men et socialpædagogisk fritidstilbud. Udviklingen har imidlertid medført en<br />
forventning hos mange forældre om, at fritidsklubben kan tilbyde dels en pladsgaranti og dels en form for<br />
pasning af børnene i 4. og 5. klasse.<br />
Forventningen om, at fritidsklubtilbuddet er et pasningstilbud, indebærer imidlertid en risiko for, at de<br />
modne 10-11-årige fratages muligheden for at opleve et (pasnings-)frit fritidsklubtilbud, og at de 12-13årige<br />
simpelthen dropper ud af fritidsklubben. Derfor er der i sammenhæng med pladsgarantien for de<br />
10-11-årige sket en differentiering af klubtilbuddet i henholdsvis fritids-, junior- og ungdomsklub.<br />
Fritidsklubben er for de 10-11-årige, juniorklubben er for de 12-13-årige og ungdomsklubben for de 14-<br />
17-årige. På denne måde kan klubberne bedre imødekomme børnenes og de unges behov ved at tage<br />
udgangspunkt i modenhed, evner og interesser.<br />
Ny forstærket indsats for klubarbejdet<br />
I maj 2002 vedtog Uddannelses- og Ungdomsudvalget nye mål for klubarbejdet, hvor udgangspunktet er,<br />
at klubberne har et særligt ansvar over for socialt udsatte unge. På den baggrund skal klubberne fremover<br />
løse en række bestemte opgaver, der alle tager udgangspunkt i de unges behov.<br />
Klubarbejdet nytænkes bl.a., fordi de unges ønsker forandrer sig hurtigere og mere individuelt i dag end<br />
tidligere. Samtidig skal klubberne have en tydelig profil og stor lydhørhed over for børnene og de unges<br />
ønsker.<br />
Klubbernes nye mål indebærer bl.a. at:<br />
• klubberne etablerer et åbent tilbud, <strong>som</strong> lokalområdets unge kender til, og <strong>som</strong> de unge uforpligtende<br />
kan benytte efter behov<br />
• de unge efter behov tilbydes forskellige former for støtte til lektielæsning, eventuelt i samarbejde med<br />
lokale skoler og med ungdomsskolen<br />
• klubberne etablerer kontakter til mulige arbejdsgivere i nærmiljøet eller eventuelt selv ansætter unge til<br />
småjob i klubben<br />
• klubberne eksperimenterer med nye former for forældresamarbejde.<br />
Arbejdet med de nye prioriteringer i fritids- og ungdomsklubber vil blive evalueret i slutningen af 2003.<br />
40
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
41<br />
Nye forventninger til gymnasielærere<br />
Gymnasiet og hf er aktuelt inde i en stærk udviklings- og reformperiode, og siden 1999 har der været<br />
arbejdet med et bredt udviklingsprogram for ungdomsuddannelserne. En række forsøgs- og udviklingsprojekter<br />
er i gang bl.a. på københavnske skoler og kurser, og en ny gymnasie- og hf-reform forventes i<br />
2004.<br />
Fagligheden vil forsat have en central plads i disse ungdomsuddannelser, men i nye sammenhænge hvor<br />
begreber <strong>som</strong> kernefaglighed og tværfaglighed i højere grad indgår. En ændret og langt mere fleksibel<br />
organisering af undervisningen er nødvendig.<br />
Projektorganiseret undervisning og mere individualiserede tilrettelæggelsesformer er blandt de nye organiseringsformer,<br />
<strong>som</strong> skal tilgodeses side om side med den mere traditionelle undervisning.<br />
Dette indebærer ændrede lærer- og elevroller og langt større lærersamarbejde. Derfor har København fra<br />
2002 iværksat et fire-årigt kompetenceudviklingsprogram for gymnasie- og hf-lærere, der bl.a. sætter fokus<br />
på lærerkompetencer, <strong>som</strong> kan understøtte projektpædagogik, aktiverende og differentierede undervisningsformer,<br />
nye eksamensformer og lærersamarbejde. Temaer <strong>som</strong> demokrati og flerkulturelle dimensioner<br />
i læreprocessen indgår i programmet.<br />
Markedsføring af voksenundervisning<br />
Den forberedende voksenundervisning (FVU) er læse-, skrive-, stave- og matematikundervisning for<br />
voksne og er tilrettelagt <strong>som</strong> korte forløb med stor fleksibilitet. Et uddannelsestilbud der også gives til<br />
voksne i arbejde. Derfor er erhvervslivet en vigtig samarbejdspartner. For at udbrede kendskabet til og<br />
mulighederne i FVU-undervisningen blandt de mange små og mellemstore virk<strong>som</strong>heder nedsatte<br />
Københavns Kommune i 2002 et "FVU-team", der sammen med Københavns Amt og Frederiksberg<br />
Kommune skal markedsføre FVU-tilbuddet.<br />
FVU-teamets opgave er at opsøge virk<strong>som</strong>hederne og etablere undervisning i samarbejde med regionens<br />
FVU-udbydere. FVU-team samarbejder både med virk<strong>som</strong>hedsledere, personaleafdelinger, lokale tillidsmænd<br />
og de faglige organisationer. Udover at synliggøre FVU-tilbuddet arbejder teamet også på at afdække<br />
de ansattes behov og udtænke undervisningsforløb, der i tilrettelæggelse og varighed matcher vilkårene<br />
i virk<strong>som</strong>hederne.<br />
Det er FVU-udbyderne, der detailplanlægger og gennemfører FVU-uddannelsen. Det er også FVU-udbyderne,<br />
der evt. i et skolesamarbejde leverer supplerende undervisning eller sideløbende undervisning i<br />
andre fag, der kan tilgodese et behov hos virk<strong>som</strong>hedernes medarbejdere.<br />
Det er FVU-rådene i Københavns Kommune, Københavns Amt og Frederiksberg Kommune, der har<br />
opfordret til projektet. FVU-rådene forventer, at 300 - 500 personer alene i 2003 vil blive motiveret til at<br />
følge dette gratis undervisningstilbud. Erfaringer fra anden voksenundervisning viser, at en sådan indsats<br />
på længere sigt har en gavnlig effekt, fordi den giver et bredere kendskab til undervisningstilbuddet og<br />
større åbenhed om, at grundlæggende læse- og regnefærdigheder langt fra er en usædvanlig mangel på<br />
arbejdsmarkedet.
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
Daghøjskoler i nyt regi<br />
I foråret 2002 ændrede folketinget de lovgivningsmæssige rammer for daghøjskolerne og den fri ungdomsuddannelse.<br />
Daghøjskolerne blev flyttet fra et blandet statsligt/kommunalt område til et rent kommunalt<br />
område, mens den fri ungdomsuddannelse blev nedlagt - dog således at igangværende kursister har mulighed<br />
for at færdiggøre deres planlagte uddannelse. Med vedtagelsen af Finansloven blev midlerne samtidig<br />
reduceret væsentligt. Derfor besluttede Borgerrepæsentationen at yde en engangshjælp til området på fem<br />
mio. kr., og samtidig blev der nedsat en arbejdsgruppe med repræsentanter fra daghøjskolerne,<br />
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen samt Familie og Arbejdsmarkedsforvaltningen, <strong>som</strong> skulle udarbejde<br />
et grundlag for den fremtidige daghøjskoleundervisning.<br />
Tilsammen har disse tiltag medført, at Københavns Kommune har bevaret de ti daghøjskoler, <strong>som</strong> eksisterede<br />
ved lovens vedtagelse. Der er udarbejdet en beskrivelse og retningslinier på området, der dels bevarer<br />
daghøjskolernes egenart, og dels tilnærmer tilrettelæggelse og samarbejde til de øvrige voksenuddannelsestilbud<br />
i kommunen. Daghøjskolerne vil øge deres samarbejde og deres synlighed ved at oprette en fælles<br />
hjemmeside, fælles telefonbetjening og ved at skabe en større gensidig viden om hinandens tilbud. Det vil<br />
bl.a. give en forenklet og mere overskuelig adgang til information og tilmelding til daghøjskoler for borgere<br />
og samarbejdspartnere.<br />
Reform af SOSU-uddannelserne<br />
SOSU-uddannelserne blev i januar 2002 ændret på flere væsentlige punkter, idet uddannelserne bl.a. blev<br />
forlænget for at integrere grundfagene dansk, engelsk, naturfag og it.<br />
En af intentionerne med reformen var at styrke SOSU-uddannelsernes profil <strong>som</strong> en ungdomsuddannelse<br />
og at tilnærme kompetencen erhvervsuddannelserne, idet der bl.a. er indført et grundforløb på 20 uger,<br />
<strong>som</strong> er adgangsgivende til SOSU-hjælperuddannelsen.<br />
42
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
43<br />
Rekruttering til SOSU-uddannelserne<br />
Københavns Kommune har de sidste 6-7 år haft svært ved at rekruttere tilstrækkeligt mange elever til<br />
SOSU-uddannelserne. Det førte i foråret til et samarbejde mellem Uddannelses- og Ungdomsborgmester<br />
Per Bregengaard, Sundhedsborgmester Inger Marie Bruun-Vierø og Familie- og<br />
Arbejdsmarkedsborgmester Bo Asmus Kjeldgaard for at få belyst, hvilke initiativer der skal til for at<br />
afhjælpe manglen på medarbejdere inden for social- og sundhed<strong>som</strong>rådet, herunder at styrke optaget til<br />
SOSU-uddannelserne. Samarbejdet resulterede bl.a. i, at der blev bevilget 7,5 mill. kr. til voksen-elevløn<br />
på SOSU-hjælperuddannelsen.<br />
En foreløbig forsigtig analyse viser, at optagetallet til uddannelserne er øget både i ungegruppen (de 16-<br />
18-årige) og i gruppen over 25 år.<br />
Aldersgennemsnittet på SOSU-hjælperuddannelsen er relativt højt af en ungdomsudddannelse at være,<br />
idet det gennem de seneste tre år har ligget på mellem 28,2 og 30,2 år. Imidlertid tegner der sig en udvikling<br />
henimod et lavere aldersgennemsnit efter at Grundforløbet, der retter sig mod unge, nu udbydes to<br />
gange om året. Det har medført at der på januaroptaget – modsat tidligere – er blevet optaget relativt<br />
mange unge elever.<br />
Åbent Læringscenter - ÅLC<br />
SOSU-skolen og Københavns VUC (KVUC) har i 2002 indgået et formelt samarbejde for at forbedre<br />
uddannelses- og vejledningsmulighederne for unge og voksne i kommunen. Samarbejdet er fysisk centreret<br />
i Åbent Læringscenter <strong>som</strong> er en del af SOSU-skolen.<br />
ÅLC er tænkt <strong>som</strong> et sted, hvor nye og tidssvarende individuelle og flexible læringsformer kan udfoldes og<br />
implementeres, og hvor de to uddannelsessteders undervisere, vejledere og elever/kursister gensidigt kan<br />
inspirere hinanden. ÅLC opleves af eleverne <strong>som</strong> en god og positiv mulighed.<br />
ÅLC vil være i fokus i de kommende år, <strong>som</strong> et pædagogisk rum, hvor differentiering i forhold til opstart<br />
på uddannelse eller gennemførelse i respekt for den enkelte elevs individuelle uddannelsesplan, kan udfoldes.
UDVIKLING og ORGANISATION<br />
Kontraktledelse af specialundervisningen for voksne<br />
I efteråret 2002 blev der indgået aftale mellem Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen og Center for<br />
Specialundervisning for Voksne (CSV) om kontraktledelse frem til årsskiftet 2004.<br />
Formålet med at indføre kontraktledelse er at skabe større tilfredshed hos borgere og medarbejdere, at<br />
styrke ledelsen og organiseringen af centret, at forbedre centrets ydelser og at sikre en bedre udnyttelse af<br />
ressourcerne.<br />
Kontrakten fastlægger den økonomiske ramme for CSV, der i kontraktperioden er forpligtet til at yde<br />
65.000 elevlektioner årligt, samt at gennemføre projekter, <strong>som</strong> skal synliggøre centrets ydelser, skabe brobygning<br />
og forbedre udslusning fra hospitaler og institutioner. Desuden skal CSV oprette en hørepædagogisk<br />
filial på Audiologisk afdeling på Bispebjerg Hospital.<br />
Efter en større ombygning blev lokaler i Bystævneparken 20 taget i brug i august 2002. Lokalerne erstatter<br />
de tidligere lokaler i Randersgade 12, så undervisning af udviklingshæmmede nu foregår i<br />
Bystævneparken. De nye lokaler har desuden givet mulighed for at tilrettelægge ambulant undervisning på<br />
flere af CSV’s øvrige områder, der tidligere kun var placeret i Frankrigsgade 4.<br />
Teamsamarbejde i rengøringen<br />
Gennem de sidste fire år er "Fornuftig Rengøring" blevet en fast del af rengøringsassistenternes hverdag på<br />
28 skoler. "Fornuftig Rengøring" handler ikke kun om rengøring og rengøringskvalitet, men i lige så høj<br />
grad om personlig udvikling, teamsamarbejde og principperne for arbejdet i en lærende organisation.<br />
Samarbejde er også nøgleordet for et pilotprojekt for det tekniske personale på skoler og institutioner på<br />
Østerbro. Samarbejdet mellem skoler og institutioner i området skal styrkes, bl.a. for at vurdere om en<br />
anden arbejdsfordeling vil kunne lette arbejdet for medarbejderne og øge servicen for skoler og institutioner.<br />
I takt med at rengøringspersonalet uddannes og trænes til at arbejde i selvfungerende team efter principperne<br />
i den lærende organisation, er der også behov for at uddanne og træne tekniske ejendomsledere til<br />
at honorere de nye krav, der stilles. Der er behov for en anden lederstil end den kendte hierarkiske, og der<br />
er i langt højere behov for coaching. I løbet af 2002 er 35 tekniske ejendomsledere blevet uddannet til<br />
denne nye rolle; et tiltag der er blevet meget positivt modtaget.<br />
44
UDVIKLING<br />
Mantraet for dagens moderne virk<strong>som</strong>heder – også de offentlige – er, at vi skal være udviklingsparate.<br />
Selvom frasen efterhånden er ved at være forslidt, så er det ikke desto mindre et<br />
vilkår, at vi skal tilpasse os og fungere i et videnssamfund i konstant udvikling.<br />
For at styrke udviklingskraften i Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen gennnemførte vi sidste<br />
år en stor organisationsændring. Det har været en vold<strong>som</strong> omstilling for både medarbejdere<br />
og brugere, men vi er alle ved at finde vores plads i den nye organisation, selv om der<br />
stadig er knaster og hjørner, der skal slibes til.Vi evaluerer nu den proces, vi har været igennem,<br />
så vi kan sikre, at de nye intentioner og udviklingstiltag får en reel og kvalitativ mærkbar<br />
betydning for brugere og borgere.<br />
Årsberetningens opbygning i værdibaserede temaer afspejler den tværorganisatoriske idé, der<br />
ligger til grund for forvaltningens nye struktur. Og det er glædeligt at se, at beretningen med<br />
sine fortællinger fra hverdagen i de københavnske skoler og institutioner afspejler, at det lange<br />
seje træk med at implementere værdier, indsat<strong>som</strong>råder, udviklingsplaner o.lign. har haft effekt,<br />
så de nu indgår <strong>som</strong> naturlige pejlemærker og fundament for udviklingsarbejdet inden for<br />
vores område.<br />
Udviklingen er <strong>som</strong> bølger; før én proces er faldet til ro, kommer den næste. De nære og<br />
forestående udviklingsopgaver viser, at vi blandt andet skal til at arbejde med de muligheder,<br />
der ligger i en ændret folkeskolelov, og de konsekvenser den vil få for de enkelte skoler. En af<br />
de store forandringer, der er på vej, er den nye gymnasielov, der uden tvivl vil ændre gymnasiernes<br />
liv og dagligdag i de næste år. I en tid hvor hele gymnasieskolens grundlag er i forandring,<br />
bliver det en spændende udfordring at bygge et nyt gymnasium i Ørestad, fordi vi her<br />
får en enestående mulighed for at skabe sammenhæng mellem alternative fysiske læringsmiljøer<br />
og nye læringsformer.<br />
"Den rummelige skole" vil blive et centralt omdrejningspunkt for de næste års arbejde.Vi<br />
arbejder hele tiden på at skabe nye rum og muligheder, der kan rumme mangfoldigheden i<br />
skoler og institutioner, og <strong>som</strong> samtidig kan tage udgangspunkt i og give plads til den enkelte<br />
elev.<br />
Et af fremtidens foku<strong>som</strong>råder i den rummelige skole vil være specialundervisningen.<br />
Ressourcegrundlaget er de senere år blevet forbedret for Pædagogisk Psykologisk Rådgivning,<br />
og nu vil indsatsen fokusere på, hvordan vi gennem nytænkning kan finde bedre veje til at støtte<br />
og hjælpe det enkelte barn.<br />
Der venter flere nye udviklingsopgaver forude og samtidig fortsætter arbejdet med de processer,<br />
der er sat igang i de foregående år, <strong>som</strong> fx Klare Mål i folkeskolen, Samtænkning mellem<br />
skoler og fritidsinstitutioner og Åbent Læringscenter og fjernundervisning <strong>som</strong> nogle af de nye<br />
metoder, der kan styrke voksenundervisningen. Vi vil gøre vores til, at udviklingen kommer til<br />
at ske i respekt for omgivelserne og med fokus på brugernes behov.<br />
Peter Rasmussen<br />
Administrerende direktør i Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen<br />
45
PUBLIKATIONSLISTE<br />
Anlægsstatus 2002<br />
Brobygning i København, Frederiksberg,Tårnby, Gladsaxe og Dragør<br />
Bygningsvedligeholdelse 2002<br />
EGU - Erhvervsgrunduddannelsen<br />
Erhvervspraktik<br />
Evaluering af mål og indsat<strong>som</strong>råder 2002<br />
Genvej til ungdomsuddannelserne<br />
Inspirationshæfte: Skole/hjem-samarbejde<br />
Kursus for udlændinge – Tilbageblik over 25 år og tanker om fremtiden<br />
Luk skolen op<br />
Miljøtjenestens årsberetning 2001<br />
PPR Konsultation<br />
Præsentationskursus i København, Frederiksberg og Tårnby kommuner<br />
Pædagogisk Psykologisk Rådgivning: Udviklingsplan 2002-2006<br />
Pædagogiske servicetilbud<br />
Religionskalender<br />
Rummene i fremtidens gymnasium og hf - rum, relationer og fysiske rum<br />
Seks år med sproggruppeklaser - udgivet i samarbejde med DPU: Barbara von Haffner & Jens Norman Jørgensen<br />
Skal dit barn snart i skole<br />
Skolegang – hvornår – hvordan<br />
Skolens udviklingsplaner 2002-2006<br />
Styrelsesvedtægt for folkeskolen<br />
Sæt lys på folkeskolen<br />
U & U Plan 2002 (web-udgave)<br />
Ud af skolen og hvad så?<br />
Uddannelse i storbyen – vælg et københavnsk gymnasium eller hf-kursus<br />
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningens Årsberetning 2001<br />
Udviklingsavis nr. 2<br />
Ungdomsvejledning i København<br />
Utterslev Skole<br />
Virk<strong>som</strong>hed, mål og resultater<br />
VUC, hf-kurser, studenterkurser i storkøbenhavn<br />
10. klasse – information om 10. klasse i København<br />
46
Københavns Kommune<br />
Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen