Blad 1/2009
Blad 1/2009
Blad 1/2009
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
skulle åbne en udstilling om skibsrestaurering - “Under Sejl På<br />
Ny”. Formålet var at vække interesse for bevaring af vor<br />
sejlende kulturarv. Det tør nok antydes, at hensigten blev<br />
opnået! Michael Kiersgaard var primusmotor, Åge Larsen, Ole<br />
Crumlin-Pedersen, Bo Bonfils med flere fik styr på<br />
inspirationerne. Og det gik slag i slag. For eksempel ved<br />
generalforsamlingen i Pinsen i Gilleleje, hvor vi indførte<br />
stemmeret for både skibejere og de personlige medlemmer. I<br />
Rudkøbing, hvor vi valgte Arne Gotved til formand. Han fandt<br />
på at skrive kronikker til dagbladene og havnechefernes<br />
foreningsblad. Det var noget der ændrede den offentlige og<br />
de professionelles holdning til den maritime kulturarv.<br />
Nu har vor formand Poul-Erik Clausen pustet nyt liv i TSkludene.<br />
Vi udvider sammenslutningens formål til også at<br />
omfatte alle de maritime aktiviteter på land. Alt, der har og har<br />
haft noget at gøre med skibsafart – den gang og nu.<br />
Handel, fiskeri, forsyningerne, shipping, transport af våben,<br />
søkortopmåling, fyr og bøjer. Bådebyggere, skibsbyggere,<br />
smede, pileflettere, vodbindere, rebslagere, sejlmagere,<br />
kompasmagere, billedskærere, trætjærebrændere,<br />
linoliepresning - You just name it!<br />
Samfundsmæssigt set ved vi jo, at pengene yngler dér, hvor<br />
der handles. Når der ikke er flere fisk, standser bådbyggeriet,<br />
vodbinderne og så videre. Efter indførelsen af dampmaskiner<br />
og dieselmaskiner, ophørte brugen af sejl og så videre.<br />
Nyheder har første prioritet i medierne. Nye, større og<br />
hurtigere er tidens slogan – ikke altid en løsning. Jeg spørger<br />
altid: “Hvad koster det? “Cost Benefit” er et udtryk for de<br />
samlede udgifter for en udvikling. Heri skal også indregnes<br />
arbejdsløshed, omskoling, forurening, afsavn, svie og smerte.<br />
Der er bestandig dræbte og sårede både ved skibsfart,<br />
brobyggeri, trafik og så videre. De skal begraves og de<br />
heldige behandles på samfundets bekostning. Alle de faktorer<br />
hører med til ’Cost Benefit’ beregninger.<br />
Hvad gør vi? Her i landet har vi for eksempel gjort meget i<br />
form af foreninger og museer. Der er de flittige efterlønnere,<br />
pensionister, handicappede, foredragsholderne og dem med<br />
10<br />
en hobby. Ved museerne er der alle de frivillige, som passer på<br />
vor kulturarv, hjælper med udstillingerne, fortæller om dem.<br />
Selv var jeg ude på skoler og fortælle fynske 7. klasser om<br />
Den anden Verdenskrig 1939 – 1945. Men vi må videre!<br />
Havnebyerne må til at indarbejde alle former for aktiviteter på<br />
havnearealerne. Især fritid, små virksomheder, kiosker,<br />
’Puslepladser.’ Ikke kun boliger! Her er vi vist for sent ude?<br />
Ud fra hovedtesen, at der på vore havne skal integreres<br />
mange nye aktiviteter, samtidig med at der skaffes nye former<br />
for arbejdspladser, foreslår jeg at vi i TS prøver at komme i<br />
gang lokalt med:<br />
• At bevare vore beddinger!<br />
• At trække interesserede fra de landbaserede, maritime<br />
virksomheder ind i vor planlægning / samarbejde.<br />
• At etablere levende forbindelser mellem museerne og vore<br />
fartøjer, forstået som gode, personlige kontakter<br />
• At man på vore charterfartøjer håndplukker personer efter<br />
togterne til samarbejdet i land (forudsat de er interesseret).<br />
• At man gør ligesom i Limfjorden og Lillebælt Værftet i<br />
Middelfart – skaber mange lokale forbindelser.<br />
• At mange andre finder på nye måder at få aktiviteter i gang<br />
på havnen.<br />
• At I inviterer nøglepersoner på en sejltur.<br />
• At de fynske havnebyer forbindes mere permanent med<br />
Fyn Rundt, et den sejlads bliver ’lokomotiv’ for vinterens<br />
aktiviteter med forberedelser til næste år, mindre<br />
istandsættelser på de lokale fartøjer,<br />
eller emner indenfor historisk kystkultur.<br />
Vi bør vel også trække oplysninger fra vore broderlande<br />
Norge og Sverige. Her tænker jeg både de praktiske og<br />
formelle målsætninger, hvordan de arrangerer sig med at<br />
bevare kyskulturen lokalt? Sender vi folk af sted? Arrangerer<br />
vi ekspeditioner? Beder vi om rapporter? Hviken litteratur<br />
foreligger? Har de - i vore kulturbevarings afdelinger - nogle<br />
interessante meninger, noget vi kan bruge? O.s.v.